76 Pesola, Kasvitieteell. tutkimusmatka Laatokan Karjalaan. 7. XII. 1918. 



Ophioglossiim vulgatum L, Pälkjärvi: Pirttiniemi, niu- 

 kalti L/n«m-nurmella. Löydetty KI:sta ennen vain kerran, 

 Impilahdelta. 



Carex paradoxa Willd. 1) Soanlahti: Prolanvaara, Ve- 

 sikko-ojan varrella; 2) Suistamo: Jalonvaarasta n. 1 km W, 

 Kesältä 1914 ja 1915: 3) Suistamo: Leppäsyrjä ja Pollampi; 

 4) Ruskeala: Otrakkala; 5) Pitkäranta, Ristiniemi; 6) Salmi: 

 Leppälä. 



Orchis incarnatiis /? Traiinsteineri (Sauter), Suistamo: 

 Jalonvaaran kylästä n. 1 km W, lettoniityllä. V:lta 1915: 

 Suistamon Leppäsyrjä ja Pollampi. 



Neottia nidiis avis (L.) Rich. 1) Pälkjärvi: Korkeaniemi; 

 2) Soanlahti: Juttulammin ja Jänisjärven välillä. Kesiltä 

 1914 ja 1915: 3) Valamo; 4) Sortavala: Kirjavalahti; 5) Suis- 

 tamo: Leppäsyrjä; 6) Salmi: Leppälä. 



Ulmus montana (With.). Soanlahti: Juttulammin ja Pie- 

 nen-Jänisjärven välillä Juttulammista SE, n. ^,'4 km päässä 

 P. Jänisjärvestä ja n. 100 m päässä Kinnarisen torpasta; 

 n. 62° 4' pohj. lev. Koska löytö, mikäli kirjallisuudesta 

 voi päättää, on pohjoisimpia jollei pohjoisin Ulmus mon- 

 tana'n löytöpaikka maassamme, lienee paikallaan lyhyesti 

 tehdä selvää jalavasta täällä. Puun olemassaolo on paikka- 

 kuntalaisille tunnettu, ja tiedustellessani läheisestä tor- 

 pasta lehmuksen ja näsiän kasvupaikkoja minulle tultiin 

 näyttämään „isoa outoa puuta". Kuitenkaan ei ole, mikäli 

 kaikista merkeistä voi päättää, vähintäkään epäilystä siitä, 

 ettei puu olisi täällä luonnonvarainen. Jalava-yksilöitä on 

 2, tyvestä melkein yhtyneitä, komeita, n. 7 m korkeita 

 puita; toinen on rinnan korkeudelta n. 55 cm, toinen 88 

 cm ympärimitaten. Puut övat hyvinvoipia, lehteviä, run- 

 saasti hedelmöiviä. Tämä seikka on erikoisesti pantava 

 merkille, kun on kysymys lajin esiintymisestä levenemisensä 

 pohjoisrajoilla. Osaksi tämä saa selityksensä kasvupaikan 

 erinomaisen edullisista ilmastollisista ja maaperällisistä olo- 

 suhteista. Noin 100 m päässä oleva korkea vuori suojelee 

 kylmiltä pohjatuulilta ja maaperä on kalkkirikasta, voima- 

 kasta makumultaa. Kalkin läsnäolon ilmaisevat runsaat irto- 



