20 Mötet den 2 november 1895. 



det att de möjligen kunde tillhöra Sitbularia stred deras jämfö- 

 relsevis betydliga storlek och groflek. 



I anslutning till meddelandet omnämde professor Elfving 

 att han undersökt några honom tillsända exemplar af samma 

 växt, hvilka voro försedda med egendomliga knölbildningar på 

 rötterna, och funnit dessa vara förorsakade af en Anguilhila. 

 Dylika bildningar äro kända t. ex. på sädesslags rötter. 



Magister Harald Lindberg förevisade exemplar af trenne 

 för den finska floran nya fanerogamer: 



Pulsaiilla iiatens X vernalis, funnen i juli 1894 på en 

 tallmo strax öster om Koskijärvi i södra Rautus, där den i ett 

 tiotal exemplar växte bland ymnig Pnlsatilla paténs och spar- 

 sammare förekommande Pnlsatilla vernalis. Samma ställe be- 

 söktes åter senaste sommar och hemtogos då några exemplar, 

 hvilka planterats på SOLhem i Lojo, och hoppades föredraga- 

 ren nästa vår för Sällskapet kunna visa blommande exemplar. 

 I juni 1895 anträffades den äfven i Valkjärvi på en mo vid 

 Pasuri gästgifveri, där den förekom tillsammans med P. pra- 

 tensis, paténs, vernalis och vernalis X pratensis, af hvilken sist- 

 nämda sällsynta hybrid ett utblommadt exemplar förevisades. 

 Vid Pasuri påträffades P. paténs X vernalis äfven senaste som- 

 mar af stud. B. Poppius. Hybriden syntes uppträda under 

 tvenne former, den ena med hvithårigt svepe, således en f. per- 

 patens, den andra med gulhårigt, f. pervernalis; till bladformen 

 visa dessa former ej någon olikhet. 



Salix cinerea X lapponum, funnen i juli 1894 på en våt 

 strand vid Jauholampi i Valkjärvi; den växte där tillsammans 

 med den i Finland knapt förut funna S. aurita X lajyponum. 



Veronica aquatica Bernh. Af denna art lågo i botaniska 

 museets samlingar under namn af V. anagallis L. exemplar från 

 Villmanstrand (13. 7. 56, Th. Simming) och från Viborg, vall- 

 sluttningarna (1870, Alex. Berg). Veronica aquatica skiljer sig 

 från den närstående V. anagallis genom följande karaktärer: 

 Alla bladen sittande, aflångt äggrunda — lancettlika, spetsiga; 



