18 Merikaltio, Lintutietoja Pohjois-Suomesta I. 6. XI. 1915 



29 p:nä marraskuuta 1910 tavannut parven kirjosiipi-käpy- 

 lintuja Kuusamossa. Kts. E. M — o: Kirjosiipi-käpylinnun 

 (Loxia bifasciata Brehm) vaelluksista Suomeen, Luonnon 

 Ystävä n:o 2 v. 1914. 



Corvus frugilegus L. Peltovaris. Mela-Kivirikon mukaan 

 ei lintua ole tavattu Kuusamon alueella. Useiden henkilöiden 

 (m. m. maisteri K. Hänninen ja opettaja 1. Tammi) mukaan 

 on se keväisin monta kertaa Kuusamossa tavattu. Myös 

 Taivalkoskella on lintu monin paikoin kansan kesken tun- 

 nettu. 



Nucifraga caryocatactes macrorhynchiis Brehm. Kapea- 

 nokkainen pähkinähakkinen. Lintu on opettaja Tammen mu- 

 kaan v. 1911 ammuttu Kuusamossa Tavajärvellä (n. 66" 5' 

 pohj. lev. ja 5° 10' it. lev.). Katso Medd. Soc. Fauna et Fl. 

 Fenn. 40, siv. 28. 



Garrulus glandarius (L.). Närhi. 4 p:nä kesäkuuta 1913 

 tapasin linnun Kuoliojärvellä, Kuusamossa (n. 65° 48'). Kuu- 

 samossa on lintu muuten useita kertoja tavattu ainakin talvis- 

 aikaan (Hänninen y. m.). Taivalkoskella, missa lintu tuntuu 

 olevan yleisesti tunnettu kansan kesken, sanotaan sitä löy- 

 tyvän kesälläkin. Erään mökin seinällä tapasin täällä am- 

 mutun närhen. 



Cypselus apus (L.). Tervapääskynen. Täta ennen Kuu- 

 samon alueelta tuntematonta lintua tapasin v. 1913 sekä 

 Kuusamon kirkonkylässä, missa 5 p:nä kesäkuuta pari lenteli 

 kirkon seutuvilla, etta Alakitkassa, Wasaraperän seutuvilla. 

 Täällä tapasin 10 p:nä kesäkuuta lintuja kahdessa eri pai- 

 kassa. Akanlahdella, mista Kuusamon vesistöjen tukit maa- 

 matkansa Maanselän yli aloittavat, tapasin parin terva- 

 pääskysiä. Eräällä läheisellä lammella oli suuressa pääskys- 

 parvessa, aina kuusikin lintua yhfaikaa näkösällä. Kansan 

 kesken on „tervapääsky" monin paikoin alueella tunnettu. 

 Myös maisteri K. Hänninen ja maanvilj. Eemeli Korhonen 

 övat linnun tavanneet. 



Upupa epops L. Harjalintu. Opettaja I. Tammen mu- 

 kaan on seminaarin oppilas Heikki Aho ampunut linnun 



