4. XII. 1915. Suomalainen. — Koponen. 27 



1) Pakkahuoneen-tarkastaja WalterPesonius ilmoitti 

 minulle tavanneensa kesällä 1904 tahi 1905 Kokemäenjoen 

 suun etelärannalta, Yyterin (Ytterö) niemen pohjoisranni- 

 kolta erään huvilan (nyk. insinööri W. Jorman) alueelta, 

 mäkimaalta katajapensaan juurelta erinomaisen pahanhajuisen 

 sienen (yhden ainoan yksilön). Näyttäessäni hra P:lle Phallus 

 impiidicus'en kuvia tunsi hän ilmoittamansa sienen samaksi. 

 Löytö on toistaiseksi pohjoisin koko Suomesta ja nähtävästi 

 myöskin Skandinaviasta (61° 44' p. 1.). 



2) Noin 15 km linnuntietä edellisestä SSE-suuntaan, Po- 

 rista Raumalle käyvän maantien läheltä, Rimpialho-nimisen 

 torpan alueelta (10 km Porista) huomasin eräällä retkeilyllä 

 heinäkuun lopuUa v. 1915 suuren joukon Phallus impudiciis- 

 yksilöitä, jotka kasvoivat kuivahkolla hietamaalla pensaiden 

 ja sanajalkojen alla, olivat jo puoleksi mädäntyneitä. Sieniä 

 oli ainakin 30 kppl. 



3) Syyskuussa tänä vuonna ilmoitti minulle kapteeni, 

 Porin Lyseon lehtori W. Dunkers tavanneensa samana 

 kesänä heinäkuun lopulla Uudestakaupungista 8 km pohjoi- 

 seen olevasta Vohdensaaresta (Ab) erään huvilan pihasta 

 pihakoivujen juurelta, lehdon laidasta useita kymmeniäpahan- 

 hajuisia sieniä, jotka hra W. kuvia nähdessään tunsi kysy- 

 myksessä olevaksi lajiksi. Kun haju ensiksi ilmestyi, luultiin 

 sen johtuvan kuolleista rotista; rottia oli näet huvilalla koe- 

 tettu myrkyllä tappaa. 



Fil. kand. J. S. W. Koponen esitti seuraavaa Koski- 

 korennois- (Plecoptera 1. Perlidae) toukista. 



Europan ehkä sataan nousevasta koskikorennoislajista 

 tunnetaan toukka- tahi nymfiaste noin 30 lajille. Ne övat 

 muutenkin ehkä vähimmin tutkittuja kaikista vesihyöntei- 

 sistä. Toukkien identifioimista täyskasvuisten hyönteisten 

 kanssa on vaikeuttanut sekin, etta toukat eivät, useimpien 

 tutkijain mukaan, ole viihtyneet tavallisissa akvaarioissa, 

 luultavasti sen vuoksi etta ne luonnossa esiintyvät melkein 

 poikkeuksetta vain happirikkaissa koski- ja virtavesissä sekä 

 jotkut lajit myös järvien kivirikkailla aallokkorannoilla. Pitä- 



