34 Brenner, Pals-artad torf-tufbildning i Ingå socken. 4. II. 1916. 



Föredrogs ett meddelande af rektor M. Brenner: 

 Pals-artad torf-tufbildning i Ingå socken af Nyland. 



Under en sommaren 1909 företagen exkursion till den 

 egendomligt formade, natursköna Marsjön vid gränsen emel- 

 lan Ingå och Karis socknar med en däruti från norr inskju- 

 tande högbergig halfö, benämnd Skafudd, observerade jag 

 uti en liten uttorkad mosspöl på den högsta bergstoppen 

 en torfbildning, som genast vid första anblicken påminte 

 mig om mina tidigare vandringar på Kola-halföns och norra 

 Sibiriens trädlösa tundror. Den utgjordes af en öfver den 

 öfriga torfven till vid pass en half meters höjd uppskjutande 

 fast torftufva af Polytrichum commiine, ungefär en meter i 

 genomskärning, delvis söndersprucken och eroderad, men 

 med omgifningen fast sammanhängande, alltså icke någon 

 af människohand hoplagd torfhög. 



Då jag uti docenten dr Thore C. E. Fries' år 1913 

 utgifna afhandling „Botanische Untersuchungen im nörd- 

 lichsten Schweden" varit i tillfälle att lära känna dylika 

 bildningars natur och uppkomst i Torneå lappmark, har jag 

 trott mig finna en viss likhet i förhållandena, som möjligen 

 äfven här medfört ett liknande resultat. Helt ytligt betrak- 

 tadt finna vi här, visserligen icke en sank mosse i stil med 

 de lappska mossarna, men en mosspöl af obekant djup, be- 

 lägen på toppen af kala, för stormar och vinterköld expo- 

 nerade berg, där liknande frysningsfenomen som de i Lapp- 

 marken förekommande kunna tänkas äga rum. 



Enligt doc. Fries' mycket sannolika och väl motive- 

 rade teori skulle dessa af honom med namnet Pälsar be- 

 tecknade bildningar med afseende å sin uppkomst kunna 

 hkställas med de fasta vintervägar på en svag och uppblött 

 våris, som vi alla känna. Liksom kölden genom den på 

 dessa hårdt tillpackade, jämförelsevis lufttomma snön lättare 

 tränger ned till isen därunder och förstärker denna, men 

 däremot genom det porösa, luftfyllda snötäcket längs sidorna 

 förhindras däri, så tillåta af stormarna åstadkomna, snöfria 

 fläckar kölden att intränga djupare i de underliggande vat- 

 tenfyllda lagren, hvilka genom isens utvidgning tvingas att 



