4. III. 1916. Kyyhkynen, Kasvilöytöjä Pohjois-Savossa kesällä 1915. 61 



katsoen aivan tavallisen näköistä kalliota, jonka raoissa kas- 

 vin juuret olivat niin syvällä ja tiukassa, etfen tahtonut 

 niitä mitenkään ehjinä ylös saada. Viikkoa myöhemmin kä- 

 vin paikalla uudelleen ja silloin löysin sitä toisellaiseltakin 

 kasvupaikalta: hy vin kuivalta, jyrkältä, punamultaiselta pen- 

 kereeltä täydellä kukalla. Samana päivänä (^V?) löysin lähi- 

 tienoilta myös päälajia, E. latifoliaa, joka silloin oli vielä 

 aivan nupussaan. Molempia lajeja kasvoi seudulla verrattain 

 runsaasti, vaikkakin aivan erilaisilla kasvupaikoilla. Cypri- 

 pedilum'ia. löysin sieltä myös useammista paikoista. Ikävää 

 vain, etta lapset sielläkin repivät sitä kukkavihkoihinsa. Oli- 

 vatpa he keksineet sille öman nimenkin: „huovikkaan tossun 

 kukka". Paitsi mainittuja harvinaisia lajeja kasvoi Huosiais- 

 niemella vielä hiukan seuraavia: Äsplenium trichomanes, Po- 

 lygonatum officinale ja Gentiana lingulata. Kaksi ensinmai- 

 nittua alkanevat olla täällä jo pohjoisrajoillaan, eikä niistä 

 edellistä ole tietääkseni löydetty vielä täta ennen Pohjois- 

 Savosta. Daphne oli Hmiemellä kuin kotonaan. Sitä voi 

 samoille jalkainsa sijoille nähdä parikymmentäkin pikku pen- 

 sasta. Lonicera'3. oli myös harvinaisen runsaasti. Sekin näyt- 

 tää sielläpäin olevan sidottu melkein yksinomaan kalkkiseu- 

 tuihin. Gymnadenia' akin kasvoi tällä niemellä melkein silkalla 

 kankaalla ja lehdoissa oli Viola mirabilis'ta. runsaasti. Useampia 

 kalkkimaan sammalia löysin myös niemen kallioilta ja ran- 

 noilta. Niistä mainittakoot: Myurella julacea, Änomodon 

 longifolius, Encalypta contorta, Hypnum chrysophylliim, Ste- 

 reodon fastigiatiis, Leucodon sciuroides, Tortula ruralis, Neckera 

 complanata, Chomocarpon quadratiis. 



5. Alchemilla pubescens (Lam.) Buser. Tämän lajin le- 

 venemisalue Nilsiässä on varsin merkillinen. Kasvin kaikki 

 15 löytöpaikkaa sijaitsevat sillä sangen kapealla n. 4 penin- 

 kulman pituisella kaistaleella, joka Pelonniemen kylältä 

 Muuruvedeltä ulottuu Nilsiän halki suoraan luodetta kohden 

 melkein Syvärin päähän Varpaisjärvelle. Ainoastaan Urimon- 

 lahdelta löysin sen parista kolmesta paikasta hiukan syrjem- 

 mästä, mutta muualta en mistään. Jouhiniemen kohdalla oli 

 se „hypännyt" järven toiselle rannalle ja kasvoi siellä Kär- 



