puolella on lavea, naapuripitäjiin ulottuva sydänmaa, jonne 

 myöskin tein useampia matkustuksia, käyden Leivonmäen 

 kappelissa saakka. Pohjaisin paikka, jossa koko tällä mat- 

 källarn kävin, oli Haiikkavuori Rutalahden pohjais-rannalla. 

 Kun niille seuduille saavuin oli vuodenaika jo niin edistynyt, 

 etta en enään pitänyt edullisena jatkaa matkustusta paikka- 

 kunnalla sina vuonna. Seuraavana vuonna 1874 elokuussa 

 palasin kumminkin takaisin Korpilahdelle, ensin tutkittuani 

 kasvistoa Jyväskylän kaupungin seudustoUa ja siitä etelään 

 olevassa osassa Jyväskylän pitäjää. Vuodenaika oli myöskin 

 silloin jo liian myöhäinen fanerogaami-kasviston käsittämi- 

 seen, jonka vuoksi tarkastukseni sillä kertaa olikin käännetty 

 enimmäkseen vaan kryptogaamilliseen kasvistoon. Tämä mat- 

 kani kestikin ainoastaan noin kolme viikkoa, sillä saavuttuani 

 uudestaan samoille seuduille, joihin matkustukseni edellisenä 

 kesänä oli päättynyt, lopetin tutkimiseni tällä paikkakunnalla. 

 Kryptogaami-kasvistoa olin niinmuodoin näillä molemmilla 

 raatkoilla tarkastanut Päijänteen itäisellä rannikkomaalla 

 Sysmän rajalta Jyväskylän kaupunkiin saakka eli noin 6 pe- 

 ninkulman pituisella alalla. Fanerogaamikasvistoa tåas olin 

 tutkinut alalla, joka sisältää Luhangan pitäjän sekä Päijän- 

 teen itäpuolella olevaa Korpilahtea isoimman osan ja on noin 

 4 peninkulman pituinen sekä yhden — puolentoista levuinen. 



jVIaan luonto. 



Maa on yllämainituUa alalla, yleensä sanoen, hyvin 

 epätasaista sekä varustettu tiuhaan mäillä, yksinäisillä vuo- 

 rilla ja etenkin harjanteilla, joista tavallisesti jyrkkiä murros- 

 rinteisiä kallioita sieltä ja täältä pistää esiin. Judinsalossa 

 kulkee saaren pituuden suuntaan rinnatusten kaksi harjan- 

 netta, jotka väliinsä muodostavat jokseenkin hedelmällisen 



