eteläistä Tammijärveksi. Korpilahdelle pistää pienoinen osa 

 Rutajärveä, joka samoinkuin Tammijärvikin joella on Päi- 

 jänteen kanssa yhteydessä. Alueellamme on näitä paitse 

 vielä Paloisten järvi ja Jyväskylän pitäjässä Leppävesi, joka 

 Haapakosken kautta laskee vetensä Päijänteesen, sekä Jyväs- 

 järvi, johon Palokkajärvestä juoksee Tourujoki, jajoka Aijä- 

 län joen kautta yhtyy Päijänteesen. Pienempiä järviä löytyy 

 alueellamme joitakuita ja lampia tavataan seuduittain, eten- 

 kin salomailla tai sydänmailla, niinkuin niitä täällä nimite- 

 tään, jokseenkin paljon. — Läbteitä tapaa melkein joka nii- 

 tulla ja notkelmissa juoksee useimmiten pienoinen puronen 

 tai oja, joka kesäksi tavallisesti kuivuu. 



Ptannoiltaan övat lammet enimmäkseen soisia. Päijän- 

 teen rannat tåas övat isoimmaksi osaksi kivikkoisia, vaan 

 savisiakin tavataan etenkin lahtien pohjukoissa koko paljon, 

 jotavastoin hietaisia ainoastaan harvassa. Useissa paikoin 

 löytyy rannoilla vuorten ja kallioiden juurilla isokivisiä lou- 

 hikkoja, joskus melkein kallioin kokoisilla kiviliä, jommoiset 

 seudut tarjoovat jäkälten kerääjälle kiitoUisen työsijau. Loi- 

 sompia kallioita tavataan rannoilla myöskin joskus, jyrkkiä, 

 niinkuin esim. Ptappukallio ja Haukkavuori liutalalulen ran- 

 nalla, koko harvoin. 



Ilmanlaadusta en ole tilaisuudessa antaa tietoja, jotka 

 voisivat valaista botaanillisia subteita seudullamme. Ainoas- 

 taan Jyväskylässä on minun tietääkseni väbin tehty ilman- 

 laadun bavainnoita, vaan nekin övat julkaistu siinä muodossa 

 etta botanisti niitä vallan vähän voipi käyttaä, Kuinka tar- 

 peen kumminkin olisi useammiltakin paikoin näinkin pieneltä 

 alalta, kuin tässä pubeena oleva, tarkempia ilmanlaadun ba- 

 vainnoita, osoittaa paraiten se erillaisuus, joka kasvistossa 

 ilmaantuu verratessa eteläisempiä ja pobjaisempia seutuja 

 alueellamme sekä Päijänteen rannikkoa ja kaukaisempia sa- 



