lomaita toisiinsa. Padasjoella tehtyjoen havaintojen ') mukaan 

 lähti Päijänteen jää v. 1846 19 päivänä toukokuuta ja jää- 

 tyiainen tapahtui 6 päivänä joulukuuta. Jyväsjärven jäänlähtö 

 tapahtui samana vuonna toukokuun 10 ja 19 päiväin välillä 

 ja jäätyminen marraskuun 30 päivänä. Yuonna 1855 lähti 

 Jyväsjärven jää toukokuun 12 ja 14 p. välillä. 



1*11.11.- ja pensaslajit. 



Valtaavat puulajit övat paikkakunnalla mänty ja koivu. 

 Luhangan niemellä ja yleensä rantaseuduilla Luhangassa on 

 männyllä tuskin isompi välta kuin lehtipuilla, vaan Korpi- 

 lahdella ja Päjänteestä loitornmilla seuduilla on mänty ylei- 

 sin puulaji. Männyn ja koivun jälkeen on harmaaleppä ta- 

 vallisin. Vähemmin runsain määrin, vaikka tavallisina, tava- 

 taan pihlaja, haapa, tervaleppä, kuusi, raita, tuomi ja paat- 

 «ama (Rhamnus). Myöskin niini (Tilia septentrionalis) on 

 jotenkin tavallinen, vaan tavataan enimmäkseen ainoastaan 

 pensaina, luultavasti vähemmin ilmaanlaadun vaikutuksesta, 

 kuin seurauksena siitä, etta se hakataan ålas köysien val- 

 mistamista varten jo ennenkuin se ehtii isommaksi puuksi 

 kasvaa. Vaahteria (Acer) tavataan eteläisessä osassa Lu- 

 hankaa useissa paikoin. sitäkin enimmäkseen pensaan kalt- 

 taisina puina; kerran tapasin sitä kumminkin ympäriinsä liki 

 kahden korttelin paksuUa rungolla. Myöskin jalavaa (^fZ/mw* 

 montana) näin Pohjais-Luhangassa pari lehdestävää kantoa 

 sekä vesoja niiden ympärillä. Kesällä v. 1876 on sittemmin 

 yliopp. K. Dahlström tavannut Etelä-Korpilahdella jalavaa 

 kokonaisen vähäisen metsikon. Päijänteen saaressa Kärkis- 

 ten salraen luona sanotaan joku vuosi takaperin kasvaneen 



^)Katso: Klimatologiska iakttagelser, af A. Moberg. H:fors 1871. 



