omenapuitakin ja istutetuiksi muutaman talon puutarhaan, 

 vaan käydessäni siellä löysin ainoastaan kuivia omenapuun 

 oksia ja lienee se sieltä jo kuolletettu i). Saarneakin (Fra- 

 xinus) sauotaan joku vuosikymmeu takaperin kasvaneen On- 

 kisalossa Molikon notkossa, vaan jonkun kateeliisen saarnen- 

 tervankeittäjän ehdoUansa sen sieltä hävittäneen. Mainittava 

 on vielä Alnus pubescens, jota parissa paikoin täällä tapasin, 

 -sekä Tilia septentnonalis var. oSovafa, jonka luontainen kas- 

 vanto kuraminkaan ei ole varsin varma. Pensaskasveista 

 löytyy täällä paitse useampia pajulajeja, katajaa, vaivaiskoi- 

 Tua, punakuusainta (Lomcerd), heisipensasta (Viburnum), nä- 

 siäistä (DaphneJ, vaiveroa (Cassandra), Rihes nigrum'' ia,, R. 

 alpinum^ia, ja R. rubrum^isi sekä Rosa cinnoniomea'si ja yhdessä 

 paikoin myöskin pohjaista Betula alpestris't3i. — Puutarhoi- 

 hin istutettuna menestyy koko alueellamme johonkin määrin 

 omenapuu ja myöskin peerunapuu. Siperian-hernepuuta ja 

 tammeakin näin Jyväskylän luona istutettuna kasvavan. 



JEiasviston-foiTnationit. 



Metsillä on seuduUa avara välta. Sekä mäet ja notkot 

 ■etta vuoret ja kankaat kasvavat enimmäkseen metsää. Vuo- 

 ret ja kangasmaat peittää useimmiten kanervainen harva män- 

 tymetsä ja kivikkoiset riutatkin saattaa mäntymetsä ihmiselle 

 hyötyä tuottaviksi. Missa raännyllä ei enään yksinään ole 

 Toimaa vallita, siellä tarjoaa se sijaa koivullekin, taikka, toi- 

 sin paikoin, siirtyy sen edessä kokonaan pois. Sekametsillä 

 onkin täällä iso ala. Useinkin on niissä koivu valtaava, vaan 

 ikasvisto yleensä kumminkin laihaa. Laihoja koivulehdikkoja 



*) Varmojen tietojen mukaan kuuluu myöhemmin löydetyksi ome- 

 napuuta toisessakin saaressa tällä paikkakunnalla ja saraaten mjös 



Judinsalossa Luhangassa. 



