8 



sekä lehdikoiksi luettavia lepikkoja löytyy myöskin paljoii, 

 ja rehevämpiäkin lehclikkoja tapaa joskus niäkien rinteillä, 

 saraoinkuin lehtoja useinkin iiotkelmissa. Sydänmaiden not- 

 kot kasvavat iiseammin kumminkin kiiusikorpea, johon syy 

 näyttää olevan löydettävänä siinä etta sydänmaiden ilma jo 

 täällä on niin kylraää, etta luonteeltaan eteläisempi lehto- 

 kasvisto niissä vähemmin enään kestää taistelua korpikasvis- 

 ton kanssa, etenkin kun kivetön kangashietainen maanperusta, 

 joka salomaiksi jääneillä seuduilla useinkin vallitsee, jälki- 

 mäiselle on edullisempi. Muualla kuin korvissa tapaa aivan 

 vähän kuusta, ja kuusimetsää en nähnyt ainoatakaan. Soita 

 yleensä tapaa alueellamme harvoin laveita aloja. Paitse jo 

 mainittuja korpia löytyy sydänmailla kangasmaiden välissä 

 myös rämeitä, joskus isompiakin, niinkuin esini. Luhangassa 

 Sarvansuo; muualla tapaa ainoastaan joidenkuiden lampien 

 rannoilla pienempiä rämemuodostuksia. Samaten löytyy myös 

 rahkasoita (aukeita rämeitä) ja nevoja erittäin vähän. Metsät 

 näillä kaikilla kasvilokaaleilla övat enimmäkseen keski-ikäi- 

 siä tai nuoria, vaikka tosin vielä paljon salomailla, etenkin 

 Korpilahdella, tavataan vanhempiakin, vaan nekin harvenevat 

 vuosi vuodelta tuntuvin määrin. Aukeilla mailla on seudul- 

 lamme myöskin koko iso ala. Aukeita kankaita ei siellä 

 kumminkaan löydy, sillä nekin kankaat, joita sydänmailla tava- 

 taan, kasvavat harvaa mänty- ja honkametsää, ja ainoastaan 

 joku vähempi aukea paikka on niissä siellä ja täällä näh- 

 tävänä. Aukeat maat övat seudulla enimmäkseen niittua, 

 ahoa ja peltoa. Ensinmainituista on isoin ala kosteilla nii- 

 tuilla, vaan nurminiittujakin tavataan, etenkin kaltevilla mailla 

 jokseenkin paljon. Siellä ja täällä löytyy vielä suoperäisiä 

 niittuja, vaan muita niittu-lajia tavataan aivan vähän, Niit- 

 tuisten notkelmain rinteillä kuivemrailla paikoilla, tavallisesti 

 lehtimetsäin vieressä, näkee usein niittu-ahoja (campi herbi- 



