II 



Viola canina, Linnosa borealis, 



lit/pericumqvadrangiduni, Convallaria majalis, 



Vicia scBpiimi, OrcMs maculata, 



Aegopodiimi podagraria, Melica nutans. 



Paikoilla, missa koivu on enemmän vallalla, tulevat lisäksi 

 vielä seuraavat: 



Orobus vernus, Paris qvadrifolia, 



Spircea ulmaria, Calamagrostis lanceolata, 



Hieracium Scelani, Polypodiutn dryoptens. 



Sammaikasvisto on hajallinen, vaan ei kumminkaan erit- 

 täin vähän edustettu. Enimmin melkein kasvaa Hypnum 

 proUferum'isi, seassa tavataan kumminkin tavallisesti Hypnum 

 SchreherVa. ja H. trigvetrum'' la. ynnä kokolailla myöskin Dicra- 

 num scoparium''ia,. Näitä paitse kasvaa vielä seuraavia: 

 Rhacomitrium microcarpon, Ptilidium ciliare, Aidacomnion 

 paluslre, Sphagnum strictum (hiukan), Polytriclmm juniperi- 

 num, P. commune, Hypnum albicans, H. salehrosum, Dier. 

 %indulatum^ Bryum nutans, Jungermania ventricosa, Peltidea 

 aphthosa, Peltigera canina, Nephromium tomentosum (kivellä), 

 Cladonia gracilis^ Cl. cornucopioides, Cl. digitala (kannolla). 

 Varpukasvisto on myöskin jotensakin edustettu. Sen muo- 

 dostaa etenkin mustikka, vaan vähän kasvaa seassa myös 

 puolaa ja kanervaa. 



Sekametsä Judinsalossa. Koivu on siellä valtaavin puu- 

 laji; sen seassa kasvaa leppää, mäntyä, katajaa ja vähän pih- 

 lajaa. Muista kasveista on varpukasvistolla etevin sija, sen 

 jälkeen heinä- ja sammal-kasvistoilla ja ruohokasvisto on vä- 

 himmin edustettu. Varpukasviston muodostaa mustikka ynnä 

 sen seassa kasvava puola, ja kanervaa kasvaa myöskin hiu- 

 kan. Heinäkasviston muodostavat Agrostis canina ja Poa 

 pratensis. Vähemmin kasvaa lisäksi seuraavia: 



Luzula pUosa, Anthoxanthwn odoratum, 



Carex vulgaris, 



