12 



Sammalkasvisto on hajallinen; runsaimmin kasvavat Hyp- 

 mim Schreberi, IL proUferum ja Pohjfrichnm juniperinnm. 

 Niitä paitse tavataan vielä Bnjum nutans, Br. capillare ja 

 Aulacomnion palustre, ynnä kivillä: Hypnum salehrostim, H. 

 erythrorrhizon^ H. pallescPMS, H. uncinatum, H. poindeum, 

 H. strigosiwi, Dicranum fiiscescens, D. scoparium^ Jnnger- 

 mania harhcda ja Ptilidium ciliare, sekä kanDoilla: Hijpn. 

 velutinum ja FL salehrosum. Ruohokasviston muodostavat 

 etenkin Fragaria vesca ja Majanthemum hifoUum sekä vielä 

 Oxalis acetosella, Pteris aqviUna ja Vei^onica chamcednjs. Niitä 

 paitse kasvaa seuraavia: 



Rammathts anis, Taraxaciim officinale, 



Viola canina, Ilypochceris maciilata, 



V. sylvatica, Campanula glomerata, 



Geranlum sylvaticum, Fyrola minor, 



Trifoliiim repens, F. sectmda, 



Potentilla tormentilla, Melampyrum pratense, 



Ruhus saxatilis, Veronica officinalis, 



Aegopodium podagraria, Trientalis europma, 



Galium ■uliginosuni, Orchis macidata, 



AcMllea millefolium, Paris qvadrifoUa, 



Hieraciiim pilosella, Polystichum spinulosum, 



H. dimorphum, Polypodinm dryopteris, 



H. umbellatum, Lycopodium annotinum. 



Jäkäliä kasvoi kivillä: C7ac?o?iia-lajejn, Cladina sylvatica^ a 

 ja Stereocaulon jyascaWa. 



Sekametsä Keski-Luhaugassa. Maa on siellä väliän kal- 

 tevaa ja kivikkoista. Metsä kasvaa koiviia ja mäntyä melkeiu 

 yhtä paljon; niiden seassa tavataan myös vähän leppää, ka- 

 tajaa ja pihlajaa. Ruohokasvisto ei ole juuri relievä, vaan 

 paikoittain kumminkin valtaava, Muutoin on varpukasvistolla 

 etevin sija, sammalkasvisto on hajallinen sekä paikoittain 

 aivan vähän edustettu ja heiniä on ainoastaan joku säije. 

 Varpukasviston muodostavat )nustikka ja puola; paikoittain 

 on toinen tai toinen niistä yksinään vallalla, paikoittain kas- 



