13 



vavat ne sekaisin; kanervaa löytyy ainoastaan vähäisen. Ruo- 

 hoista kasvaa runsaimmiu Oxalis acetosella. Sitä paitse 

 tavataan seuraavia: 



Ranunctdus acris, Hypocliceris maculata, 



R. repens, Pi/rola minor, 



Viola sylvatica, P. secunda, 



Geraniitm si/lvaticum, P. roUmdifolia, 



Lathyrus pratensis, P. Morantha, 



Fragaria vesca, Veronica chamcedrys, 



Rubus saxatilis, Melampyrum pratense, 



R. idceus, Trientalis eurojycea, 



Aegopodium podagraria, Runiex acetosa, 



Linncea borealis (paikoit- Majantliemum bifolium, 



tain nmsaasti), Polypodiitm dryopteris, 



Galium uliginosnm, Polystichum splnulosum, 



G. palustre, P. fiUx-mas, 



Solidago virgaurea, Pteris aqvilina. 



Heinäkasviston muodostavat Ågrostis vulgaris^ Calama- 

 grostis arundinacea ja Melica nutans (hiiikan), sammalkas- 

 viston tåas Hypniim Schreheri ja H. proUferum. Kivillä ta- 

 vataan lisäksi vielä H. uncinatum, H. salehrosum, H. strigo- 

 siwi, Aulacomnion lyalustre ja Rliacomitriimi microcarpon. 

 Paikotellen, niissä män ty ja puola saavat vallan, tulee sam- 

 nialkasvisto keskeytymättömäksi, paikotellen tåas katoaa se 

 inelkein kokonaan, 



Metsä Keski-Luhangassa, väliän kaltevassa kivikkoisessa 

 notkelmassa (melkeiu sekametsän jalehdikon välimuoto). Metsä 

 on siellä koivikkoa, jonka seassa kasvaa väliän mäntyä, ka- 

 tajaa, raitaa, kuusta, pihlajaa, leppää ja liaapaa. Varpukas- 

 visto on valtaavaa ja myöskiu ruoho jokseenkin runsaasti edus- 

 tettu, vaan beinä- ja sammalkasvistot sitävastoin väliemmin. 

 Varpiikasviston muodostaa etenkin mustikka, vaan sen seassa 

 tavataan paikoittain myös vähäisen puolaa. lluohoista kas- 

 vavat runsaasti Euhus saxatilis, Oxalis acetosella ja Majan- 

 themum hifolitim, väliemmin runsaasti Geraniitm sylvaticuiiif 



