15 



Orobus vernus^ Convallaria majalis ja Geranium sylvaticum, 

 koko runsaasti Melampyrum pratense ja M. sylvaticum. Niitä 

 paitse tavattiin seuraavia: 



Ranunciihts acris, Veronica chamcediys, 



Viola sylvatica, Geum rivale, 



V. canina, Epilobium angustifolium, 



Trifolium pratense, Äegopodium podagraria, 



Lathyrus pratensis, Pimpinella saxifraga, 



Vicia scepium, Solidago virgaurea, 



V. sylvatica, Chrysanthemum lencanthemunif 



Jtubus sascatilis, Antennaria dioica, 



Cirsium palustre, Rhinanthus major, 



Hieracium cymosum, Majanthemum bifolium, 



H. murorum, Orchis macidata, 



H. iimbellatum, Luzida mtdtijlora, 



Hypochceris mactdata, L. midt. var. pallescens, 



JPyrola secunda, L. pilosa, 



P. rotundifolia, Eqvisetuni sylvaticum, 



Prunella vidgaris, Pteris aqvilina, 



Heinäkasviston muodostaa etenkin Calamagrostis a7'U7i- 

 dinacea sekä paikoittain Poa nemoralis. Vähän kasvaa myös 

 Melica nutans^ia,, Poa trivtalis^t^ ja Carex pallescens'isi. 

 Samraaleista kasvavat runsaimmin Hypnum Schreberi ja 

 H. proliferum. Vähän tavataan vielä H. salehrosum^isi, 

 sekä ki.villä seuraavia sammalia ja jäkäliä: Hijpnum e?^7jthrorrhi- 

 zon, Dicranum scopariiim, Peltigera canina ynnä Cladonia^ 

 lajeja. Varpiikasviston muodostaa mustikka ja puola. 



Lehdikko Pohjais-Luhangassa, multaisella mäenrinteellä 

 (kasvistoltaan lelitoa lähenevä). Runsaasti ja tiuhaan kasvaa 

 siellä leppää ja niintä sekä vähemmin myös koivua, kuusainta 

 (Lonicera xylosteum), heisipensasta (Viburnum), tuomea, rai- 

 taa (Salix caprea)^ haapaa, pihlajaa, näsiäistä (Daphne), 

 jalavaa {Ulmus montana), paatsamaa (Bhamnus frangula)^ 

 Ribes nigrum'\2b, P. alpinum^ia. ja Pösa cinnamornea^Si. Ruo- 

 hokasvisto on uhkea; etenkin kasvaa runsaasti Äegopodium 

 podagraricia, ynnä jokseenkin runsaasti Spircea ulmaria^o-y 



