20 



Myöskin saramalia kasvoi paikoittain jotensakin, esim. Mnium- 

 lajeja, Climacmm dendroidesin, Hypnum cuspidatum'isij H. 

 salebrosunim^ ja Chiloscyphis 2^olyanthus^tsi. 



Aukeiden maiden kasvipaikoista otarame ensin tarkas- 

 taaksemme alioja. Kllivista alioista tapasin seudullamme 

 sitä muotoa, jolle kielemine on omistanut nimen nu mm i ja 

 joka tunuetaan hienohietaisesta ja vähämultaisesta maanlaa- 

 dustaan, ainoastaau vähäisen Korpilahdella Peuhan luoiia. 

 Kuivia alioja laihalla hietasoraisella maanlaaduUa löytyy sitä 

 vastoin enemmän, paraastaan epätasaisilla mailla,jotka ennen 

 övat olleet halmeina. Etenkiii on senkalttaisia tavattavana 

 paljon pohjais-osassa Luhangan-nientä, josta myöskin seuraa- 

 vat esiraerkit övat saadut. 



Kuiva-aho Etelä-Korpilahdella, hietasoraisella mäellä. 



Kasvisto on siellä kokolailla lailiaa. Runsainimin kasvaa 



Agrostis vulgaris^ta, Clirysanthemiim leucanthemum^ii^, ']2l Fra- 



garia vesca^ä; välienimiii tai väliän seuraavia: 



Ranunciilits acris, Crepis tectorum, 



Parnassia palustris, Tlieracmm pilosella, 



Dianthus deltoides, H. pubescens, 



Stellaria graminea, H. cccsimn, 



Lathyrus pratensis, Ilypochceris maculata, 



Trifolium pratense, Campanitla patula, 



Vida cracca, C. persicifolia, 



V. scepimn, C glomerata, 



Rubus saxatilis, Vaccinium vitis-idcea, 



R. idceits, Calluna vidgaris, 



Epilobimn montanimi, Prunella vidgaris, 



E. angustifolium, Veronica officinalis, 



Galium uUginosum, Polygonum viviparum, 



Anthemis tinctoria, Rumex acetosella, 



Ächillea millefoUum, Petida glutinosa (vesoja), 



Anten7iaria dioica, Alnus incana, 



Erigeron acris, Salix phylicifolia, 



E. Mulleri, Gymnadenia conopsea, 



SoUdago virgairren, Majanthemtim hifoUnni, 



Gnaphaikriti sylvaltciim, Lii::ida ninUiJlora, 



Cirslmn lanceolatam, Carex pallescens. 



