31 



Mnium-lajit; Polyti-icJium^i-d on myös joitakuita mättäitä jou- 



kossa ja samaten vähän Sphagnum cymbifolium^isi, Hypnum 



fliutans^iti ja Aulacomnion palustre^. Heinäkasviston muo- 



dostavat Carex elongata, C. vulgaris, C. canescens, C. acuta, 



C. irrigua sekä paikoittain C. ampullacea ynnä Eriophorum 



angustifolium ja Juncus filiformis. Riiolioja tavattiin vähän 



seuraavia lajeja: 



Viola palustris, Hieraciiim suecicum, 



Geum rivale, Veronica scutellata, 



Comarum 2'>olustre, Pedictdaris palustris, 



PotentiUa tormentilla, Trientalis europcea, 



Galiinn palnstre, Banuncidus acris, 



G. tdiginositm, Pyrola minor (mättäillä). 



Pensaita ja puita kasvaa täällä vielä seuraavia: Salix cine- 



rea^a, S. caijvea^a, S. myrtilloides^to, ja Betala glutinosaa,. 



Lettomaisia niittuja, samoinkuin lettojakin, tavataan 

 alueella varsin vähän. Ainoastaan yhcleu esimerkin saatan 

 sentähden edellisistä tässä antaa: 



Lettoniittu lammen rannaUa Etelä-Korpilahdella. Sam- 

 malkasviston, joka siellä on keskeymätön, muodostaa pai- 

 koittain Sphagnum sqvarrosum, enimmäkseen kumminkin 

 Hypnum jiuitans; niiden seassa tavataan lisäksi vielä seu- 

 raavia lajeja: Hyjmum stramineum, H. cordifolium, H. gi- 

 ganteum, Bryum himum, Mnia ja Sphagnum cuspidatum. 

 Heinäkasvisto on rehevän puoleinen ja paraastaan Carex te- 

 retiusculahi muodostaraa. Muutoin kasvaa runsaasti vielä 

 Eqvisetum Jluviatile'' & sekä vähän seuraavia: 



Caltha palustris, Oxycoccus palustris, 



Stellaria palustris var. glauca, Menyanthes trifoliata, 

 Comarum palustre, Eriophorum gracile, 



Cicuta virosa, Carex chordorrhiza, 



Galium palustre, Agrostis canina. 



Viljelyksissä (sisältäen pellot, kasvitarhat, istutuslavat, 



y. m.) kasvavat seudulla enennnän eli vähemmän tavallisiua 



seuraavat lajit: 



