34 



Seudumme luetsäisistä rämeistä selitän tässä pari 

 esimerkkiä: 



Räme Keski-Luhangassa. Harvaan kasvaa siellä pientä 



mäntyä ja Betula glutinosa^a,, ja samaten on myöskin var- 



vukko harvanlaista sekä paraastaan Betula nana'n, Andro- 



meda polifolia'n ja Ledum palustre'n muodostamaa. Vähän 



tavataan kumminkin lisäksi vielä mustikkaa ja puolaa. Sam- 



malkasvistolla on, kuten ainakin rämeissä, etevä sija. Run- 



saimmin kasvaa Sphagnuni acutifolium''i8i, jokseenkin paljon 



myös 8phagnum palustre^a. sekä vähän Sph. recurvuin^ia., 



Jungermania anomala^-å, ja Aneura latifrons^i&. Jäkäleis- 



tä tavataan Cladina sylvatica^a. ja CL rangiferina^ ynnä 



joitakuita muita. Heiniä ja ruohoja kasvaa vähän seuraa- 



via lajeja: 



Drosera rotundifolia, Scheuchzeria palitstris, 



Rubus chamoemorus, Eriopliorum vaginatum, 



Oxycoccus palustris, Carex pauciflora, 



O. microcarpus, C. stellulata, 



Menyanthes trifoliata, C. Umosa, 



Melampynmi pratense, Eqvisetum limosum, 



Orchis maculata, E. palustre (laiteilla). 



Räme Etelä-Korpilahdella, matalalla hietaperustaa peit- 

 tävällä sammalikoUa, Puu- ja pensaslajeista kasvaa siellä 

 harvaan honkaa sekä vähän Salix aurita^a, Alnus glutinosa^a, 

 koivua ja Rhamnus franguWa,. Varpukasveista kasvaa run- 

 saasti kanervaa ynnä vähän sen seassa myös Ledum pa- 

 lustresa,, puolaa, Andromeda poUfolia^Si, juolukkaa ja mus- 

 tikkaa. Heiniä ja ruohoja tavataan vähän seuraavia lajeja: 



Ruhus chamcemorus, Orchis maculata, 



Oaiycoccus microcarpus, Carex' globularis, 



Drosera rotundifolia, Eriophorum vaginatum. 



Sammalkasviston muodostaa paraastaan Sphagnum acutifo- 

 Uum, vaan vähän kasvaa lisäksi vielä seuraavia: Polytrichum 

 strictum, Aulacomnion palustre, Bryum nutans, Hypnum Schre- 



