35 



bei'i, Sphagnum jjahistre, Sph. pycnocladum sekä Junger- 

 mania anomala. Jäkäleistä kasvaa: Cladina rangiferina^a, 

 ja CL sylvatica^Si. 



Korvista mainitsen seuraavan esimerkin: 



Korpi Itä-Luhangassa. Metsän muodostavat siellä pa- 

 raastaan koivu ja kuusi, vaan niiden seassa tavataan myös- 

 kin haapaa, pihlajaa, leppää, katajaa, rnäntyä, paatsamaa 

 sekä Salix aurita^a,. Sammalkasvisto on keskeymätön sekä 

 paraastaan Sphagnum-lsijieii muodostama (Sph. pycnocla- 

 dum^in, cymbifoliwn' in, acutifolium''m ynnä strictum^in). Vä- 

 hemmin määrin tavataan kumminkin vielä seuraavia lajeja: 

 Dicranum scoparium, D. undulatum, Aulacomnion palustre, 

 Polytnchum commune, Mnia, Hyjmum, triqvetrum, H. unci- 

 natum, H. cordifoUum, H. Blandoicii y. m., sekä mättäillä 

 H. Schreheri ja H. proliferum. Varpukasvisto on runsas ja 

 paraastaan Myrtillus nigra'n muodostama, vaan sen seassa 

 tavataan myös puolaa, kanervaa ja Ledum palustre^ a, pai- 

 koittain runsaastikin, sekä vähän Myrtillus uliginosa^&. Hei- 

 niä kasvaa myöskin johonkin määrin, etenkin Calamagrostis 

 lanceolata' Q. ja Carex globulans^ta.. Vähän tavataan vielä 

 seuraavia heinä- ja ruoho-lajeja: 



Rubus chamcemorus, Carex leporina, 



R. saxatilis, C. pallescens, 



Epilohium angustifolium, C. sparsiflora, 



Aegopodium podagraria, Eriophorum vaginatum, 



Linncea horealis, Aira fleocuvsa, 



Melampyrum pratense, Agrostis canina, 



M. sylvaticmn, Eqvisetum sylvaticum, 



Pyrola secunda, Polypodium dryopteris, 



Trientalis europoea, P. phegopteris, 



Platanthera hifolia, Polystichum spinulosum, 



Goodyera repens. Asplenium filix-femina, 



Orchis maculata, Lycopodium annotinum. 

 Majanthemum bifolium, 



