39 



paikat, täytyy niiden levenemmen myöskin muilla kasvilokaa- 

 leilla olla väherapi. — Lokaalisuhteiden vaikutuksessa lienee 

 syy myöskin Calamagrostis stricta^n, Carex sparsifiora'n sekä 

 C. panicea^n *) vähään leveneraiseen alueella. 



Toiselta puolen tåas on huhta-ahojen runsaampi löyty- 

 rainen Luhangan niemellä syynä siihen, etta siellä kasvaa 

 Anthemis tinctoria\, Melandrium pratense^a^ Vicia sylvaticä^Sb 

 ja Lathyrus st/lvestris^tsi sekä Epipactis latifolia\ eneramän 

 kuin muualla paikkakunnalla ja eräitä näistä enemmän kuin 

 esim. Etelä-Hämeessäkin, vaikka kohta ne övat eteläistä 

 syntyperää. 



Melkoisen epätasaisuuden levenemisessään alueella osoit- 

 tavatuseat asuntopaikkain kasvit, joiden kasvantoala kuitenkin 

 ulettuu yli koko Suoraen, pian Lapin perille saakka. Samaten 

 myös toiset lajit, joiden leveneminen nousee aluettamme pal- 

 joa pohjaiseramalle, kasvavat siellä ainoastaan isoimmilla 

 liikentäpaikoilla, osoittaen siten etta niillä siellä vielä on 

 täyttämätön leveneminen. Jyväskylän kaupungissa tapasin 

 sentähden tälläisiä kasveja myös isoimman lajimäärän; ai- 

 noastaan Jyväskylän luona löydettiin seuraavat: Achillea 

 ptarmica, Matricana discoidea^ Sonchus arvensis var. Ice- 

 vipes, Alyssum incanum, Neslia paniculata, Erodium cicu- 

 tarium, Lepigonum ruhrum ja Vicia sativa. Muualla alueella 

 tapasin seuduilla, joiden läpi maantie kulkee tal joilla muu- 

 ten on vilkkaampi liike, seuraavia: Ranunculus sceleratus, 

 Sisymhrium officinale, S. sophia, Matricaria chamomilla, 

 Sonchus asper, S. oleraceus, Cuscuta eitropcea, Hyoscyamus 

 niger, Galeopsis ladanum, Odontites ruhra ja Bromus seca- 

 linus. Sellaisilla seuduilla kasvaa myös runsaammin kuin 



*) Carex panicea^a en alueelLa laisiukaan tavannut, vaan tuskiu 

 voidaan otaksua sen sieltä kokonaan puuttuvan. 



