40 



muualla seuraavia lajeja: Senecio vulgaris, Galium aparine 

 var. infestum, Lithospermum arvense, Lamium purpureum, 

 Polygonum htjdropiper ja Lappa minor. 



LuonnoUista on, etta niinkin pienellä alalla, kuin tässä 

 tarkastettavana oleva, täytyy löytya kasvistossa myöskin sel- 

 laisia erillaisuuksia, jotka övat ilmanlaadun toisinnoksien syn- 

 nyttämiä. Kun alueemme on varsin kaitainen, saattaisi 

 luulla, etta niitä tuskin laisinkaan olisi huomattavana verra- 

 tessa toisiinsa itäisempiä ja läntisempiä seutuja piirissärame, 

 vaan tälläkään suunnalla eivät ne kuitenkaan puutu aivan 

 kokonaan. Vähemmiu uskottavaa on kumminkin, etta kas- 

 viston vaihtelemiset tällä suunnalla olisivat niiden yleisten 

 syiden synnyttämiä, jotka maassamme tekevät itäisempien 

 seutujen kasviston erillaiseksi kuin läntisempien. Enemmän 

 todenraukaisesti voidaankin ne selittää toisella tavoin. Isom- 

 mat vedet tarjoav^t nimittäin, niinkuin tunnettu on, kasvis- 

 toUe rantaseuduillaan ehtoja, joita ei ole olemassa kauera- 

 pana sisämaissa. Tälläisillä rantamailla tapaa usein enem- 

 män eteläisiä kasveja, ja yleensä on niissä kasvistoUa eteläi- 

 sempi luonne, kuin muualla samalla tasapiirillä. Soisia sa- 

 loraaitamme tåas mainitaan meillä yleisesti varsin hallan- 

 aroiksi ja niinkuin tieteellisesti toteennäytettykin on, on met- 

 sämailla yleensä toinen ilraanlaatu, kuin viljellyillä seuduilla, 

 ja niillä on myöskin kasvisto meidän maassamme pohjaisem- 

 paa luonnetta kuin enemmän viljellyillä tienoin samalla tasa- 

 piirillä *). Kun nämät molemtnat vaikuttimet yhtyvät, niin 

 tulee vaikutus myöskin suuremmaksi. Tässä on nähtävästi 

 syy siihen etta erillaisuuksia kasvistossa jo on havaittavana 

 Päijänteestä peninkulraan tai puolentoista itään matkus- 



*) Niin on esim. Evon kasviston laita. Katso: Norrlin, Bidrag till 

 sydöstra Tavastlands flora, siv. 81. 



