41 



taissa ^). Myös övat ne kasvit, jotka tämän vähäisen muuu- 

 noksen kasvistossa synnyttävät, sellaisia, etta pohjaisuuden 

 vaikutus alkaa niiden levenemismäärässä jo ilraaantua ei 

 varsin kaukana alueelta pohjaista kohden. Se on etenkin 

 seuraavien kasvien levenemisessä kuin senkalttainen vaihos 

 alueemme kasvistossa on nähtävänä, nimittäin: Succisa pra- 

 tensis^en, Verhascum ihapsus'Qn^ Lychnis flos-cucuWn^ Juncus 

 effusus^en (vähemrain), Geranmm Robertianum^m, (Spergula 

 Morisonirn), Convallaria poly g onatum^ in, y. m. Ne kasvavat 

 kaikki Päijänteestä loitommilla seuduilla vähemrain, kuin Päi- 

 jänteen rantarailla. Kolmen jälkimäisen levenemiseen on 

 myös soveliaiden lokaalien (vuorien) väheneminen saloraaille 

 päin syynä. Toiselta puolen tåas näyttää vaivero (Cassandra 

 calyculata) itää (tai oikeammin koillista) kohden lisäänty- 

 vän levenemisessään. Vaikka tosin tähän suuntaan myös sen 

 asuinlokaalienkin määrä tuntuvasti karttui, on kumminkin 

 epäiltävää, josko siinä yksinään on selitys tähän seikkaan 

 löydettävänä. Luhangan niemellä en sitä löytänyt kuin yh- 

 dessä paikoin ja merkillistä on etta sitä ei Jyväskylänkään 

 tienoilla ole olleenkaan löydetty, kun se sitävastoin Harto- 

 lassa sanotaan kasvavan jokseenkia tavallisena 2), Näyttää 

 pikemmin kuin jos Cassandra'r\ levenemisellä olisi paikka- 

 kunnalla jokseenkin jyrkkään etelästä pohjaiseen kulkeva raja. 

 Matkustaissani aluella etelästä pohjaiseen päin, veti 

 kohta alussa jo huomioni puoleensa se seikka, etta useat 

 kasvit, jotka etelämmässä olivat tavalliset, pohjaista kohden 

 tulivat yhä harvinaiseraraiksi sekä vähenivät runsaudessa, ja 

 etta monet etelämmässä aluella vielä harvinaisina tavattavat 



^) Toisella avarammalla alueella on minulla tilaisuus kasvistossa 

 näyttää paljon isompia vaihtelemisia, jotka övat samojen syiden syn- 



nyttämiä. 1 C/iyX 



») E. J. Bonsdorff, Gustaf Adolfs sockens flora. /S^^^~l^ /^ 







