Han opregner, som liorencic til Norges Fauna, 84 

 Arter, henførte til 36 Slægter. Af disse horer 13 Slægter 

 med tilsammen 27 Arter til de athecate Hydroider; 41 af 

 de af G. 0. Sårs opnævnte Arter var fuiulet nedenfor 

 W(i Favne. 



Siden 1873, da den netop omtalte Afhandling blev 

 offentliggjort, er Kjendskabet til vor Hydroidefauna betyde- 

 lig forøget, idet Indsamlinger er foretaget paa forskjellige 

 Steder langs Kysten, men om de Fund, som herunder er 

 gjort, er meget lidet offentliggjort. V. Storm har i 1880, 

 i ..Bidrag til Trondhjemstjordens Fauna-', givet en Oversigt 

 over denne Fjords rige Hydroidefauna ; men ellers har man 

 ingen Eedegjorelse for de sidste 25 Aars Arbeide paa 

 dette Felt. 



Ved at sammenholde de Sehemaer, der i denne Af- 

 handling omfatter de norske Arter sammenstillet med Nord- 

 havsexpeditionens, vil man se, at Tallet af norske Hydroi- 

 der er betydelig forøget efter G. 0. Sars's Meddelelser, 

 idet Antallet af dem nu belober sig til 125, (i Modsætning 

 til hans 84j, af hvilke 15 ikke tidligere er beskrevne. 



Hydroidernes Udbredelse i Dybden. 



Naar jeg nedenfor giver en Fortegnelse over Nord- 

 havsexpeditionens og Norges Hydroider ordnet efter deres 

 Udbredelse i Dybden, saa bliver jeg nødt til ogsaa at gjen- 

 tage, hvad G. (). Sårs har udtalt herom i sin tabellariske 

 Oversigt over Norges Hydroider; men Udgangspuuktet for 

 grupperingen er her et andet, idet jeg finder det af Inte- 

 resse at iindersoge disse fastsiddende Dyrs Udbredelse i 

 Forhold til Havvandets Temperatur og Saltgehalt, forsaavidt 

 man — efter de sidste Aartiers hydrografisk-biologiske 

 Undersøgelser — kjender disse Forholdes Omvekslinger i 

 Havets forskjellige Dybder. Dr. Hjort udtaler' under en 

 kort Fremstilling af Maalet for og Resultaterne af de hid- 

 til udforte Arbeider paa Havforskningens Omraade, at man 

 for det Norske Nordhav kan opstille tre forskjellige Dybde- 

 regioner, nemlig: 



1) De periodiske Vekslingers Ri'gion, ovenfor 250 m. 



2) De konstante Atlanterhavsforholds Region 250 — 500 ra. 



3) Ishavsvaudets Region, nedenfin' 500 m. 



I den første af disse Regioner veksler Våndets 

 Temperatur og Saltgehalt med Aarstiderne, idet der om 

 Sommeren findes meget ferskt Vand i Overfiaden, øg For- 

 skjellen i Saltgehalt fra Overflade til 250 m.s Dyb kan saa- 

 ledes i denne Aarstid være temmelig stor. medens om 

 Hosten Lagene begynder at blive mere ensartede, og ved 

 Vintertid er Havet i denne Region homogent med Hensyn 



He reckons, as belonging to the fauna of Norway, 

 84 species, referred to 36 genera. 13 of these genera, 

 comprising 27 species, Ixdong to the athecate hydroids. 

 41 of the species named liy him were found at a depth of 

 more tiian 100 fathoms. 



Since 1873, when the abøve-mentioned treatise was 

 published, our aequaintance with Norwegian hydroid fauna 

 has been considerably enlarged, collections having been 

 made at variøus places along the coast; but very little has 

 been published on tlie subject of the discøveries thus made. 

 In 1880, V. Storm, in his ,,Bidrag til Trondhjemstjordens 

 fauna-' (Contriljution to the Fauna of the Trondhjem Fjord), 

 has given a general survey of the abundant iiydroid-fauna 

 of tiiat tjord; but with this exception, there is no accøunt 

 of tlie work of the last 25 years in this field. 



On comparing. the fables in this paper, which give 

 the Norwegian species placed side by side with those of 

 the N. Atlan. Exp., it will be seen that the number of 

 Norwegian liydroids has considerably increased since the 

 date of G. 0. Sars's communications, the number now 

 amounting to 125 (as against his 84j, 15 of which have 

 not previously been descrilied. 



The bathymetric distribution of hydroids. 



In giving below a list of the N. Atlan. Exp. and 

 Norwegian hydroids, ai-ranged according tø their distribu- 

 tion in depths, I shall be obliged to repeat what G. 0. 

 Sårs has said on the subject in his tabular survey of Nor- 

 wegian hydroids; but here the starting-point før the group- 

 ing is different, as I cønsider it interesting tø investigate 

 the distribution of these fixed animals in relation to the 

 temperature and saltness of the water, as far as the varia- 

 tiøns in these conditions in various dephts of the sea are 

 known from tlie hydrographic binlogical investigations of 

 the last few decades Dr. J. Hjort, ^ in a short account of 

 the aim aiul results of tlie work up to the present accom- 

 plished in the field of marine investigation, observes that 

 three different depths can be given for the Norwegian North 

 Atlantic, viz. 



1) Region of periodical variations, dovn to 25n m. 



2) Region of the constant conditions of the Atlantic, 

 250—500 m. 



3) Region of the Arctic Sea water, below 500 m. 



In the first of these regions, the temperature and 

 saltness of the water vary with the time of year. as there 

 is much fresh water on the surface in summer, and the 

 difference in saltness between the surface and a depth of 

 250 m. can thus be very great; wliile in autuiini, the strata 

 begin to be more alike, and in winter the sea in this region 

 is homøgeneøus as regards its saltness. Siinilarly the tem- 



' Undersøgelser over Organismcrno og Strømforholdcuo i det nor- 

 ske Nordhav. „Naturen" 1897. 



„ Undersøgelser over organismerue og strømforlioldeue i det nor- 

 ske Nordhav". (Investigation of the Organisms and Currents in 

 the Noi-wegian North Atlantic). „Natm-en-', ls!i7. 



