rerne J. G. Forchhammer og Japetus Steenstrup for at overveje 

 og udtale sig om en Flytning af den botaniske Have. I Juni 1859 

 afgav Komitéen en Betænkning, hvori den varmt tilraadede Flytnin* 

 gen og som et særdeles egnet Sted for en ny Have foreslog den Del 

 af Glaciet, som laa mellem de paatænkte Forlængelser af Gothers* 

 gade og Sølvgade og mellem Voldgaden og Farimagsvejen, — saaledes 

 sluttende sig til Observatoriet, som nylig var blevet anlagt paa en 

 Bastion dér. 



Det havde fra Ministeriets Side været antydet, at muligvis en Del 

 af Rosenborg Slotshave kunde omdannes til botanisk Have; men 

 dette fraraadede Komitéen, dels paa Grund af Arealets forholdsvis 

 ringe Størrelse, dels fordi Jordbunden ikke syntes særlig god, og 

 dels fordi man mente, at Rosenborg Have burde bevares som en 

 for Publikum fuldtud tilgængelig Have. Ogsaa den Mulighed at 

 lægge Haven paa Frederiksberg tog Komitéen Afstand fra, idet den 

 da vilde blive for langt fjernet fra Universitetet. 



Komitéen foreslog endvidere, at der til at forberede Tilplant? 

 ningen af en ny Have skaffedes et Areal, hvor man kunde tiltrække 

 de nødvendige Træer og Buske, og allerede i 1860 blev der lejet et 

 Areal paa ca. 1 Td. Land udenfor Nørreport (omtrent hvor Grønt* 

 torvet nu ligger); i denne Planteskole paabegyndtes straks Til* 

 trækningen af en stor Mængde Træer og Buske. 



Med selve Haven gik det imidlertid ikke saa hurtigt. Det varede 

 adskillige Aar, inden det blev afgjort, at den gamle Befæstning 

 skulde helt nedlægges. Først i 1867 ved Lov af 6. Juli om Demar* 

 cationslinien blev det (Lovens § 4) bestemt, at der af de daværende 

 Fæstningsværkers Terræn kunde afstaaes et Areal af Størrelse indtil 

 21 Tdr. Land til Universitetet til Anlæg af en botanisk Have og 

 til det astronomiske Observatorium, imod at Universitetet gav 

 Vederlag til Staten i den nuværende botaniske Haves Grund. 



I de kommende Aar førtes der mange og lange Forhandlinger 

 mellem Universitetet (Konsistorium og Komitéen), Kultusministeriet, 

 Krigsministeriet og Københavns Kommune, der ejede et Par Jord* 

 lodder af det omhandlede Areal, om den nærmere Ordning af Sagen; 

 disse Detaljer vil det imidlertid føre for vidt at komme ind paa 

 ved denne Lejlighed. 



Komitéen var i Aarenes Løb blevet udvidet med Botanisk 

 Gartner Weilbach, der imidlertid døde allerede i 1868 og efter* 

 fulgtes af Botanisk Gartner Th. Friedrichsen, med Professorerne 



8 



