Til Beplantning af det udstrakte Frilandsareal blev anvendt saa? 

 vel et stort Materiale af Træer og Buske fra den ovenfor omtalte 

 Planteskole ved Nørreport (Arealet blev i Maj 1873 tilbageleveret 

 til Kommunen), som en stor Mængde indkøbte Planter. Adskilligt 

 overførtes fra den gamle botaniske Have, hvad dog i langt højere 

 Grad gælder de urteagtige Planter og Væksthusplanterne. 



I Foraaret 1874 blev Havens Anlæggelse ført til Afslutning; den 

 1. Juni afleverede Komitéen Haven til Universitetet, og Direktionen 

 overtog Bestyrelsen af den. Endnu var adskilligt at ordne; men 

 den 9. Oktober 1874 var man saa vidt, at man kunde aabne Haven 

 for Publikum. Universitetet havde herved faaet en velordnet og 

 tidssvarende botanisk Have, og Københavns og Landets Borgere 

 havde faaet en stor, smukt anlagt Park, som i Tidens Løb skulde 

 vokse sig ind i deres Yndest. 



Den gamle Have rømmedes Skridt for Skridt, idet man efter? 

 haanden afgav Partier til Bebyggelse, særligt i Aarene 1872—75, men 

 endnu i 1876 var der noget tilbage, og først i April 1877 blev det 

 sidste afleveret. Grunden til, at det trak saa længe ud, var bl. a. at 

 søge deri, at de Studerende maatte have Studieplanter, og at Sam* 

 lingerne maatte have et Sted at være, indtil der kom et nyt Museum. 



Endnu staar der i Gaardhaven bag Charlottenborg tæt op til 

 Udstillingsbygningen nogle faa Træer (Celtis australis, Fvaxinus 

 angustifolia og Pirus prunifolia) som sidste Minder fra den gamle 

 botaniske Have. 



//. HAVENS UDVIKLING 

 1. FRILAND 



Den nye Have omfattede ved sin Anlæggelse et Areal paa hen# 

 ved 17^/5 Td. Land (9^4 ha) af Fæstningsterrænet, og man maa 

 beundre den landskabeligt set smukke Maade, hvorpaa Landskabs* 

 gartner H. Flindt udnyttede dette Terræn (se Fig. 2). 



En Del af den gamle Slotsgrav blev liggende som en nærmest 

 komma^formet Dam, over hvis ene Ende en Jernbro fører. Fra 

 Dammen hæver Terrænet sig til alle Sider, ret stejlt op mod Ob* 

 servatoriet, men ellers jævnere stigende. Paa Dammens (»Søens«) 

 vestlige Side er dog et ret stort, næsten plant Parti, som strækker 

 sig til Væksthusenes Fod, og ved Søens nordlige Ende ligger et 



12 



