af alle de i Haven dyrkede Saxifvaga (Stenbræk)* Arter, i Aarene 

 1914 og 1915 af Begonia=Sorter, i 1917 af forskellige Hængeplanter, 

 i 1918 af Aracéer og Commelinacéer og i 1923 og 1924 af almin* 

 delige Stueplanter. 



Uden Forbindelse med Havens særlige Karakter er den Samling 

 Afstøbninger af antike Statuer, som Brygger Carl Jacobsen i 1909 

 og senere skænkede og lod opstille i Haven. De er i et Antal af 

 8 anbragte rundt om i Havens parkagtige Del. 



Derimod er en Marmorbuste af Kong Frederik V, som nu staar 

 i et af Væksthusene (se Fig. 24), nøje knyttet til Botanisk Have, 

 idet den, som dens Indskrift siger, er sat som Minde om Kongen, 

 der blandt andet oprettede denne Have (ita et hortum hunc instau= 

 ranti), d. v. s. den botaniske Have ved Amalienborg. Derfra flyttedes 

 Busten til Haven ved Charlottenborg og ved dennes Nedlæggelse 

 videre til den nuværende Have. Den stod indtil 1888 frit i Haven, 

 men da dens Marmor led for meget i vort ugunstige Klima, blev 

 den" flyttet ind i Museumshallen, hvor den dog kun stod til 1893, 

 da den fik sin nuværende Plads. 



2. HAVEN SOM BOTANISK STUDIEHAVE 



Havens Hovedformaal, at være Hjælpemiddel for det botaniske 

 Studium ved Universitetet, betinger dens særlige Karakter. Den 

 skal indeholde — saavidt det praktisk kan lade sig gøre — alle de 

 Planter, der er Brug for ved Undervisningen i Botanik og ved viden* 

 skabelig botanisk Forskning. En almindelig Park anlægges ud fra 

 æstetiske og landskabelige Principper, og der dyrkes selvfølgelig 

 kun de Planter, som har Betydning i saa Henseende. I en botanisk 

 Have derimod dyrker man Planterne uden Hensyn til deres skøn* 

 hedsmæssige Værdi, men ledet af Hensynet til deres botaniske Betyd* 

 ning; følgelig vil man dér finde en langt større Mængde forskellige 

 Planter i Kultur, og mange, som ingen Skønhedsværdi har. Dette 

 gælder saavel for Planterne paa Friland, som for Planterne i Væksthus. 



Det Antal Plantearter, der dyrkes i vor botaniske Have, er 

 selvfølgelig varierende fra Aar til Aar. Dels er der Planter, som 

 ikke trives godt og som derfor kun har kort Levetid, dels er det 

 ikke altid muligt at faa nyt Materiale af Planter, som fra Naturens 

 Side har begrænset Levetid (enaarige, toaarige o. s. v.). I I9I0 

 foretoges en Optælling af, hvormange Plantearter der da var i Kultur, 



30 



