lægges, at Universitetets og Ministeriets Embedsmænd faar en Del 

 Kort, og at der aarlig sælges nogle faa Kort for Betaling; naar de 

 ikke er medregnede, er det fordi Indehaverne af disse Kort ikke kan 

 siges særligt at søge Haven som botanisk Studiested. 



I den anden Kolonne er opført Antallet paa dem, der har faaet 

 Adgang til Væksthusene etc, altsaa dels Botanikere og botaniske 

 Studerende, dels Kunstnere. 



Det samlede Antal af Studerende viser en kendelig Aftagen ved 

 Aarhundredskiftet, hvad der bl. a. staar i Forbindelse med, at de 

 medicinske Studerende omtrent ved den Tid ophørte med det bota# 

 niske Studium, og det samme var Tilfældet med de polytekniske 

 Studerende. Fra omkring 1906 har Tallet svinget omkring 300 Ad* 

 gangskort aarlig. 



Til en særlig Afdeling af Haven, nemlig til Forsøgshaven, gives 

 der kun Adgang for de Botanikere, der foretager Forsøg. Indtil 

 1904 blev noget af Arealet bag Formeringshusene (hvor nu Poly* 

 teknisk Læreanstalts Tilbygning ligger) benyttet til Forsøgshave, 

 men fra 1905 indrettedes der Forsøgshave paa det indhegnede Stykke, 

 som støder op til Mineralogisk Museum. Over en Del af dette 

 Areal er der rejst en Voliere for at holde Forsøgsplanterne fri for 

 Besøg af Fugle og i det hele saa godt afspærrede som muligt for 

 Uvedkommende (Fig. 19). 



I Forsøgshaven har en Række af vore Botanikere anstillet viden* 

 skabelige Undersøgelser. Her kan nævnes, at SamsøEsLund og 

 Kiærskou i Aarene 1877—81 studerede Kaalarter med særligt Hen* 

 blik paa de mange Kulturformer og deres Oprindelse. I 1886—89 

 undersøgte E. og O. Rostrup forskellige Forhold ved Spireevnen 

 hos en Del Kulturplanter, og i 1886—90 dyrkede S. RiJTZOU en Del 

 Rhabarber (Rheum)t Arter. Fysiologiske Forsøg er udførte for en 

 Del i et lille Væksthus, i 80*erne af L. Kolderup*Rosenvinge og i 

 90*erne af Hjalmar Jensen og M. M. Lund. C. Raunkiær anvendte 

 Forsøgshaven i en Del Aar til sine Studier over danske Planters 

 Naturhistorie og senere til en hel Række andre Forsøg (TaraxBf 

 cum, gynodiciske Planter, heterostyle Planter, Insektbestøvning osv.). 

 W. Johannsen har fra 1905 benyttet Forsøgshaven til Arveligheds* 

 studier hos Byg, Bønner o. fl. Planter, C. H. Ostenfeld til Studier 

 over Høgeurter (Hieracium), Cochlearia, Polemonium o. a.; Henning 

 E. Petersen har studeret Skærmplanter (særlig Anthriscus silvester 

 og Pimpinella saxifraga) og Ove Paulsen forskellige Chenopodiacéer. 



40 



