IL BOTANISK MUSEUM OG BOTANISK 



BIBLIOTEK 



/. MUSEETS OPFØRELSE OG DETS 

 UTILSTRÆKKELIGHED 



Museet er Botanisk Haves Smertensbarn; der var Vanskeligheder 

 ved dets Tilblivelse, og det har aldrig været tilfredsstillende. Der 

 har herhjemme ligesom manglet Forstaaelse af, at Botanisk Haves 

 Anseelse udadtil for en meget stor Del er skabt af botanisk Virk* 

 somhed baseret paa Museet med dets Skatte af Plantepræparater 

 — »Hø« og »Plantelig«, som de spottende er blevet kaldt — , og at 

 det Arbejde, der præsteres dér, er Havens Fanemærke. Den inter* 

 nationale Forbindelse, der findes mellem de botaniske Haver, er i 

 Virkeligheden, fraset Frøbytningen, næsten udelukkende baseret paa 

 Forbindelse mellem Havernes Museer (Samlinger). Disse Museer 

 er, ret forstaaet, ligesaa nødvendige for Botaniken som Kunstmuseer 

 er for Maler* og Billedhuggerkunsten. 



Det er omtalt foran (Side 9), at der i Anlægskomitéens Be* 

 tænkning fra 1870 regnedes med, at Museet skulde bygges samtidig 

 med Havens Anlæggelse, og Betænkningen var ledsaget af en Plan 

 til en Museumsbygning, tegnet af Bygningsinspektør Chr. Hansen. 

 Denne Plan blev stærkt og ikke uden Grund kritiseret, bl. a. af 

 daværende Docent F. Didrichsen, hvis indgaaende Kritik vel nok 

 har bidraget til, at Rigsdagen ikke bevilgede Midler til Museets Op* 

 førelse i de Aar, da Haven anlagdes. 



Det var imidlertid nødvendigt, at der snart blev bygget et Mu* 

 seum, thi hvor skulde ellers de værdifulde Samlinger, der op* 

 bevaredes i Bygningen i den gamle botaniske Have, anbringes, 

 naar denne Bygning blev nedrevet. 



Paa Grund af Kritiken og i rigtig Erkendelse af, at den første 

 Plan var altfor lille, idet Rummene (Værelserne) var mærkværdig 



54 



