Ageren betingede Bygningsmaade bevirkede, at det ikke kunde ud- 

 vides, i alt Fald ikke uden en fuldstændig Ombygning. 



Udvendig set er Museet i al sin Enkelhed en ganske pæn Byg* 

 ning, og det har en smuk Beliggenhed i Haven med Facade mod 

 Dammen, men liggende højt over denne. 



Det har Form af en kort og bred Rektangel og bestaar af 2 Etager 

 foruden en høj Kælder og Loftsrum. Midten af Bygningen optages 

 af en Lyshal, der naar op gennem begge Etager; paa 1. Sal omgives 

 den af et Galleri. 



Grupperet rundt om denne Lyshal ligger Værelserne, og det ind* 

 ses let, at med dette Arrangement og med Bygningens hele Form 

 er Udvidelse næppe mulig. 



Da Professor Ørsted i 1856 i de foran (Side 7) nævnte Avis* 

 artikler slog til Lyd for Flytningen af Botanisk Have, omtalte han 

 ogsaa ret indgaaende Bygningen af et botanisk Museum. 



Han fremhævede, at der i et saadant Museum — foruden de 

 egentlige Samlinger af systematisk*botanisk Art — burde være Rum 

 for en særlig Samling til Studiebrug og for Samlinger og Arbejds* 

 pladser til Brug for morfologisk*anatomiske samt plantefysiologiske 

 Undersøgelser, og endvidere en Udstillingssamling. I det endeligt 

 realiserede Museum var, som ovenfor berørt, disse Sider ogsaa taget 

 med. I Kælderetagen var der dels Arbejds* og Konserveringsrum, 

 dels et fysiologisk Laboratorium, i Stuen først og fremmest det 

 store botaniske Bibliotek, dernæst et mindre Auditorium og et 

 større Rum for en Samling af spritlagte Plantepræparater, samt 

 endelig nogle smaa Arbejdsværelser. Paa første Sal indtoges den 

 meste Plads af Samlinger af pressede og tørrede Planter (Herbarium), 

 Museets største og værdifuldeste Indhold; dertil kom et større 

 Værelse til anatomiske Studier (Laboratorium) og endelig nogle 

 mindre Arbejdsværelser. 



Af Kælderens Værelser blev et Par snart udlaante til daværende 

 Docent C. J. Salomonsen til et medicinsk*bakteriologisk Laborato* 

 rium; de benyttedes dertil i Tiaaret 1883—1893 og overtoges saa 

 igen af Museet. Et mindre Værelse benyttedes i en Aarrække af 

 Hygiejnikeren Professor H. A. Nielsen, og et lille Rum overlodes 

 som Mørkekammer til Meteorologisk Institut, der, som andetsteds 

 omtalt, havde forskellige Observationssteder i Haven. Begge disse 

 Rum er nu afleverede til Museet, Mørkekammeret først i 1923. 



Ved Botanisk Laboratoriums Oprettelse i 1890 flyttedes det fysiolo* 



59 



