Som Gaver er endvidere modtaget talrige Samlinger, som bota* 

 niske Videnskabsmænd eller Amatører havde anlagt sig, men som 

 efter deres Død, ofte ved Testamente, er overgaaede til Museet. For* 

 øvrigt giver Botanisk Haves Aarsberetninger detaljeret Besked herom. 



Andet Materiale stammer fra Bytning. Botanisk Museum staar 

 paa lignende Maade i Forbindelse med udenlandske Museer, som 

 Haven staar med andre Haver i Henseende til Frøbytte. 



Den Mængde Dubletmateriale, som Museet kommer til at raade 

 over ved Udsortering af Ekspeditionernes Indsamlinger og de efter* 

 ladte Samlinger eller paa anden Maade, bliver uddelt til andre 

 Museer, der saa gør Gengæld. Værdifulde og omfattende Forøgelser 

 er komne ad den Vej. 



Den tredje Form for Forøgelse er Køb af Samlinger, og ogsaa 

 paa denne Maade har Museet kunnet skaffe sig megen Tilgang. 

 Dette gælder navnlig Ekssikkatsamlingerne, der omtaltes ovenfor, 

 men ogsaa andre Samlinger, saaledes f. Eks. Joh. Lange's store 

 Herbarium, Warming's brasilianske Samlinger, E. Rostrup's Svampe* 

 herbarium og E. Østrup's Samling af Diatomépræparater. 



Der foreligger ikke nogen samlet Statistik for Størrelsen af den 

 aarlige Tilgang, men i de 18 Aar, nærværende Forfatter var Museums* 

 inspektør, angaves det aarlige Antal opklæbede Herbarieplanter 

 (pr. Karton), hvad der i alt Fald giver en Forestilling om Her* 

 bariernes Vækst: 



1900 10,546 I 1906 7,923 1 1912 5,868 



1901 9,765 1907 4,642 ! 1913 5,196 



1902 8,764 1908 7,901 1914 3,488 



1903 9,177 1909 10,040 1915 4,209 



1904 7,661 1910 9,045 1916 3,649 



1905 7,862 I 1911 5,983 ! 1917 4,585 



Tilsammen bliver det ialt 126,304 Ark (7,017 pr. Aar) og udgør 

 over en Fjerdedel af hele Museets Herbariemateriale, hvad der 

 angiver en forbavsende hurtig Vækst. 



Museets Benyttelse er, hvad der allerede tidligere er berørt, 

 næsten udelukkende forbeholdt den botaniske Videnskab. I alt Fald 

 er der ikke Tale om nogen større Forbindelse med Almenheden. 



Samlingerne anvendes derfor praktisk set kun af Botanikens 

 Dyrkere i ret snæver Forstand. De af vore egne Botanikere, der 

 sysler med Plantesystematik, er dem, der i første Linie har Udbytte 



IS 



