Bygningsarbejdet blev paabegyndt straks efter Lovens Stadfæstelse 

 i 1888; det forestodes af Bygningsinspektør, Etatsraad Herholdt, 

 der som Medlem af Udvalget havde lavet Planen og saaledes er 

 Bygningens Skaber. Byggeriet stod paa i næsten to Aar. I Som? 

 meren 1890 flyttede Professor E. Warming og Professor R. Pedersen 

 ind i deres Boliger, og 1. September toges Laboratoriet i Brug til 

 Forelæsninger og Øvelser. 



Den statelige og smukke toetages Bygning vidner om en 

 kultiveret Smag, men dens Indre er ikke saa praktisk indrettet til 

 Laboratorier og Øvelses* og Arbejdsrum, som ønskeligt kunde 

 være. Arkitektens Indflydelse har i for høj Grad været den 

 dominerende, og de to Videnskabsmænd, der skulde sørge for 

 den laboratoriemæssige Side af Sagen, har ikke haft tilstrækkelig 

 praktisk Omdømme og Myndighed. Navnlig den mest laboratorier 

 mæssige Afdeling, den plantefysiologiske, vidner om Professor 

 R. Pedersens bristende Evne i denne Henseende. 



Men selv om Eftertiden har let ved at paapege Mangler af den Slags, 

 maa man ikke glemme, hvilket mægtigt Fremskridt for Botaniken Op? 

 førelsen af denne Bygning betød. Baade Plantefysiologi og Plante? 

 anatomi havde hidtil maattet arbejde under meget trange og vanskelige 

 Forhold, og nu blev de paa en Gang Herrer i et stort nyt Hus. Intet 

 Under, at der kom Gang i Undersøgelserne. Eleverne strømmede til 

 hos Warming, i mindre Grad hos Pedersen, der ikke havde Warmings 

 Evne til at vække og lede Elevers Arbejdslyst, men snarere ved sin 

 klare, men negative Kritik kunde virke afskrækkende paa dem. 



Som Bygningen blev indrettet i 1890, saaledes er den ogsaa i 

 næsten alle Henseender anvendt nu til Dags. Der er derfor ingen 

 Grund til at komme ind paa de ubetydelige Ændringer, der er 

 sket i de forløbne 34 Aar; men man kan nøjes med en kort 

 Beskrivelse af, hvorledes den nu benyttes. 



Botanisk Laboratorium bestaar af en Hovedbygning af rektan? 

 gulær Form og med Facade til Gothersgade; paa den modsatte 

 Side ind mod Haven er der en Udbygning, som bl. a. rummer 

 det store Auditorium. Hovedbygningen er omgivet af en For? 

 sænkning paa Facaden og ved Enderne, og denne Forsænkning er 

 i Vinklerne mellem Hovedbygningen og Udbygningen paa hver 

 Side udviklet til en af Murværk omgivet, forsænket Gaard. Ved 

 Forsænkningen omkring Bygningen opnaas, at Kælderen egentlig 

 bliver en Parterre?Etage med store Vinduer, der faar fuldt Lys. 



94 



