,4 



De voro äfven hoprullade och liknade i detta 

 tillstånd fina trådändar. Då de väl utbreddes, 

 såg man midtåt en tjockare strimma lik central- 

 nerven på ett smalt blad, och kanterna voro yt- 

 terst tunna. Medellängden var 4 liuier. De suto 

 glesare än de föregående ^). 



De af fjerde formen voro åter breda vid 

 basen, af olika form och storlek, en del lancettli- 

 ka, andra tunglika o. s. v. De utgingo till stör- 

 sta delen från hörnen af maskorne och voro i 

 samma förhållande glest sittande, som maskorne 

 voro stora, samt hade betydligare tjocklek än de 

 föregående ^). 



I den lilla blindtarmen och hela groftarmen 

 är slemhinnan utan maskor, glatt och mest slät, 

 med smä glest sittande slemkörtlar och några 

 små irreguliera skrynklor. Denna del af tarmen 

 slutar, som vanligt är hos foglar och amphibier, i 

 en bred, ringformig bakåt stående valvel, som 

 skiljer den från genito-urinair-hålan eller cloaken. 



1 4 tum från pylorus fanns åter på tarmens 

 yttre sida en mängd små atheromatösa svulster 

 af samma beskaffenhet, som de förut anförde. 

 På ett ställe hade de hopat sig i en klump stor 

 som en valnöt, der den egna omständigheten in- 

 träffat, att de små svulsterne Öppnat sig inåt i 

 en gemensam gång, så att det hela liknade en 

 körtel, ungefärligen sådan som korskörteln hos 

 Dicotyle torquatus. 



Längre bort i samma tarm hade en tre tum 

 lång pinne af en smal rör växt genomborrat tar- 

 mens väggar. Den ena hälften af pinnen satt fri 

 inuti tarmen, och den andra, som genomträngt 



«) Tab. I fig. 6 och 6*. 

 ^) Tab. I fig. 7 och 7*. 



