5. II. 1921. Smärre meddelanden. 47 



genom större, synnerligen oregelbundna och förtjockade 

 celler. I Norge har denna art en stor utbredning, från 

 Sverige är den tillsvidare ej känd, men väl från enstaka 

 ställen i Centraleuropa, Sibirien och det arktiska Nordame- 

 rika. Den uppträder på ± fuktig jord samt på våta klippor. 



Lehtori A. A. Parvelan puolesta iimoitettiin painetta- 

 vaksi: „Oulaisten pitäjän kasvisto." 



Amanuens Wolter Hellen redogjorde för en av ho- 

 nom företagen bearbetning av det å Universitetets Zoolo- 

 giska Museum uppbevarade materialet av finska loppor 

 (Äphaniptera), förevisande i samband härmed alla från 

 vårt land kända arter av denna grupp. Av de förevisade 

 arterna äro 15 tidigare icke antecknade hos oss. Anmälde 

 till publikation: „Aphaniptera aus Finland." 



Docent Alvar Palmgren förevisade exemplar av 

 den för floran nya Carex praecox Schreb. Exemplaren hade 

 under namn av C. leporina insamlats i Helsingfors omgiv- 

 ning av lyceist H. Blomberg. Artens närmaste växtplat- 

 ser ligga i Kurland och på Öland. 



Maisteri E, Merikallio täydensi edellisessä kokouk- 

 sessa antamaansa ilmoitusta korppikotkalöydöstä 

 Kuusamon Alakitkalla selostamalla muistiinpanojaan. 

 Koska linnun ampuja on erinomainen metsämies ja linnun- 

 tuntija, joka on ampunut m. m. useita kotkia, ei tiedon- 

 antoa tarvitse epäillä. Lajista ei enää ole ollut mahdollista 

 saada selkoa. 



Maisteri E. Merikallio näytti vaalean suohaukan 

 (Circus macroiirus), joka oli ammuttu lokak. 1920 Tervakos- 

 kella. Linnun oli jättänyt hänelle eras Riihimäen yhteis- 

 koulun oppilas, ja kuuluu se nykyisin mainitun koulun 

 kokoelmiin. 



Student Curt Segerstråle inlämnade ett exemplar 

 af Palaemon Fabricii, tillvarataget med vinternot den 17 

 januari 1921 vid Svartbäck utanför Borgå, sannolikt artens 

 östligaste fyndort. 



Ylioppilas A. Ulvinen jätti arkistoon: „Tietoja Santa- 

 haminan kasvillisuudesta ja erittäinkin sen kasvistosta." 



