5. II. 1921. Eklund. — Hidén. 67 



SS. 22, 23), vilket torde få tillskrivas det under sensomma- 

 ren en längre tid rådande höga vattenståndet. De nämnda 

 lokalerna voro härvid fullständigt översvämmade. Måhända 

 uppträder arten åter nästa år å dessa platser. 



19. Convolvulus sepium L. Vidskär, en vacker koloni 

 bland strandalar vid bottnen av en från W inskjutande, 

 grund vik. Växten synes vara steril på Vidskär. 



Ylioppilas Ilmari Hidén: Tietoja Suomenlinnan kas- 

 vistosta. 



Jouduin sotapalveluksessa ollen viettämään perättäiset 

 kesät 1918, 1919 ja 1920 Suomenlihnassa. Jo ensimäisenä 

 kesänä huomasin, etta täällä oli pienellä alueella runsas 

 valikoima sekä merenranta- etta kulttuurin tuomia kasveja. 

 Sittenkuin Seura oli kenraali L. M u n c k i 1 1 a ja varatuom. 

 H. Munckilta saanut Suomenlinnan kasviston tutkimista 

 varten stipendin, josta minulle myönnettiin osa, ryhdyin ke- 

 sällä 1919 tekemään muistiinpanoja huomioistani jatkaen niitä 

 lokakuuhun 1920 asti. Pian huomasin, etta Santahaminan 

 saari tarjoisi kiitollisemman tutkimusaineiston, joten aluksi 

 kiinnitin päähuomioni siihen, mutta luovuin siitä ennen pit- 

 kää, kun ylioppilas A. Ul viseli a itse paikalla asuvana oli 

 parempi tilaisuus sen kasviston selvittämiseksi. Hanen Seu- 

 ralle jättämiensä muistiinpanojen mukaan Santahaminassa on 

 tavattu 439 putkilokasvilajia (ynnä alalajia). Näistä on 343 

 sellaisia, joita tavataan minunkin tutkimallani alueella, johon 

 kuuluu 9 saarta, niistä 5 aivan toistensa yhteydessä ja 4 

 siellä täällä hajallaan. Näillä saarilla on lisäksi löydetty 98 

 Santahaminasta puuttuvaa lajia, joten tutkimallani alueella 

 on siis kaikkiaan tavattu 441 lajia (ynnä alalajia). 



Kuten tunnettua ryhdyttiin Suomenlinnaa (Sveaborg) 

 rakentamaan v. 1749. Selvää on, etta kuluneitten 172 vuo- 

 den aikana on kasviston täytynyt saarilla tuntuvasti muut- 

 tua. Etupäässä metsien hävittämisen takia on n. s. Keskus- 

 linnoituksen alueella paljon kasveja joko kokonaan hävinnyt 

 tahi on niistä vain pieniä rippeitä jälellä, muutama yksilö 

 parin m^:n alalla — siinä kaikki! Sellaisista mainittakoon 



