128 Puheenjohtajan vuosikertomus. 13. V. 1921. 



tilalta. Kannustavasti vaikutti häneen tässä suhteessa var- 

 sinkin suuren kotelosienen Bulgaria globosa'n löytö; täta, 

 18. vuosisadan keskivaiheilla selitettyä sienilajia ei näet oltu 

 toistamiseen löydetty sitten 1820-luvun. Käydessään Mus- 

 tialassa sai Th. professor! Karstenista ystävällisen ja taita- 

 van opastajan opinnoissaan ja keräystyössään, joita hän lähinnä 

 seuraavina vuosina jatkoi erinomaisella innoUa. Tutkimuk- 

 sissaan keskitti hän huomionsa korkeampiin sieniin, hattu- 

 sieniin. Seuran vuosikokouksessa 1895 mainittu suuri sieni- 

 kokoelma oH monipuohsin, mikä Museolle pitkiin aikoihin 

 oli lahjoitettu, eikä mikään kokoelma myöhemminkään tässä 

 suhteessa ole siitä vienyt voittoa, Kerta toisensa perästä saat- 

 toi Th. Seuralle esittää harvinaisia sieniä; hän näytti myös 

 unhoituksiin joutuneita käsikirjoituksia ja kirjallisuustietoja, 

 jotka hanen Yliopiston kirjaston ylim. amanuenssina oli on- 

 nistunut löytää. Tälta ajalta peräisin on hanen valtionavus- 

 tuksella julkaisema kirjasensa „P'inlands förnämsta ätliga 

 svampar" sekä tutkielmansa ..Dynbildningar i östra Finland", 

 „Eken i östra Finland" ja „Några drag ur Lintula lärkträds- 

 parks historia". Vuosi 1894 tuli kuitenkin käännekohdaksi 

 hanen kehityksessään. Hän oli saanut uuden harrastuksen: 

 mustalaiset. Hän samoili kautta maan eri suuntiin, osittain 

 mustalaisten seurassa, ja tutki näiden elämää ja kieltä. 

 Samassa tarkoituksessa hän 1896—98 teki laajoja matkoja 

 Skandinaviassa, Keski-Europassa, Välimerenmaissa ja Venä- 

 jällä aina Kaukasiaan ja Siperiaan asti. Näiden tutkimusten 

 pääasiallisimmat tulokset kokosi hän suureen teokseensa 

 „Wörterbuch des Dialekts der Finnländischen Zigeuner" 

 (Suomen Tiedeseuran Acta 1901). 



Etelä-Amerikkaan tekemällään huvimatkalla Th. miel- 

 tyi Argentinan luonnonoloihin. Hän näki tässä maassa 

 ihanan turvapaikan niille, joka tahtoivat paeta Bobrikoffin 

 aikana uhkaavaa venäläistä sortoa. Hanen aloitteestaan ja 

 Argentinan hallituksen myötävaikutuksella ohjattiin paljon 

 suomalaisia siirtolaisia Missiones-alueelle. Mutta yritys ei 

 onnistunut. Muutaman vuoden kuluttua palasi Th. takaisin 

 Europaan, asettuen Tukholmaan. Siellä hän viihtyi hyvin, 



