2 XXXU. Fr. Siteuský: 



viděti a zaznamenati mám za nutné zvlášť polycladie na kraji v oboře 

 u Bédovic poblíže Třebechovic, kde srnčí a dančí zvěř požerky svými 

 tyto velice interessantní polycladie způsobují. U Tábora na březích 

 Jordánu, tam, kde vichr vyšší, terminální pupeny u borovic ulámal, 

 objevuje se množství vedlejších os, i povstávají na místech větrných 

 shluky větví všude, kde vi('hr borovici v terminálním vzrůstu přerušil. 

 Zřejmé tu jest tvoření se těchto puků ze sekundárních pupenů. 



Z chorob ranami způsobených sluší uvésti zvlášť rány způsobené 

 požerky zajíců r. 1895., již v školkách jihočeských táborských i okolních 

 způsobili děsné spousty. Následkem toho, kde požerek byl úplný, bylo 

 brzké odumření kmene nad místem tím (pokud nebylo místo poraněné 

 i s částí nad tím ležící uříznuto), anebo kde zůstala část kůry a lýka 

 zachována, ovocným voskem zdařilo se hojení nám rány podpoiovati. 

 Na mnohých místech jeví se ale na větvích stromů zvláště jabloní 

 a hrušní příznaky sucha, a jenom jakési živoření částí stromů nad 

 místem poraněným. 



Velmi rozšířené jsou choroby působené mrazem v drsném pod- 

 nebí táborském. Je to zejména švestka, třešeň a višeň, které tu vlivem 

 mrazu trpí neobyčejně často suchou spálou. 



Vedle toho trhliny mrazové i jiné stromy, na př. rod Tilia, 

 ale zvláště cizí Ailanthus glandulosa, Acer pensylvanicum zdejší kra- 

 jinu charakterisují. 



Vytažení obilí mrazem je tu zjev každoroční, stíhající z jara 

 v táborské krajině každé pozdě na podzim zaseté osení. 



Proti spále Brunaceí ukázal se i zde slaměný obvaz prostředkem 

 nejlepším, avšak stačilo by i představení před strom prkna, třeba i jen 

 kus tak zvané krajiny ku konci zimy a v prvním jaru na polední 

 straně, aby choroba ta od stromu odvr;ícena byla. 



Škody hrupobitim měl pisatel řádku těchto často příležitosť po- 

 zorovati, v různé síle a v různé mohutnosti. Uveřejnil ') již v zasedání 

 král. české společnosti nauk v této věci některá nová pozorování 

 i uveřejní časem podrobné výsledky studií svých o chorobách krupo- 

 bitím způsobených. Tuto jen dokládá dodatkem k onomu, že rány 

 kroupami ve stromy způsobené prvním rokem nejeví se vždy ani tak 

 zlými, jako se stávají v letech pozdějších. Následujeť tvoření se raka 

 v místech poraněných a usychání míst obnažených, kůry zbavených, 

 usýohání tím rychlejší, čím více ran kroui)ami na větvích způsobeno 

 bylo. Tak větve jabloně potlučené kroupami roku 1891. uschnuly po 



') Zprávy o zasedání král. české společnosti nauk dne 10. července 1885. 



