Phytopathologické poznámky, 3 



1— 31etém živoření úplně, a rány kroupami učiněné na př. na vysokém 

 jasanu v zahradě hosp. ústavu v Táboře dodnes nejsou zaceleny, ač 

 val kallusový je obejmouti se snaží. Tam, kde menší odřeniny pře- 

 valil, jsou valy tyto světlou kůrou pokryty, vyvýšeny, i jsou jako 

 I — 2 cm vyvýšené boule na větvích znáti. 



účincích blesku chci uvésti několik případů z vlastního ná- 

 zoru, svědčících o tom, že blesk v různé rostliny, hlavně stromy, 

 různě účinkuje. V roce 1890. v prvních dnech července viděl jsem 

 vojtěšku, počínající kvésti, na poli pachtýře dvoru v Kanálce Pražské 

 druhý den po tom, když do ní blesk udeřil. 



Vojtěška byla v kruhu asi 5 m jako svadlá s vrcholky skleslými, 

 z daleka nápadně se lišíc od ostatní vojtěšky na tomtéž poli. Kde 

 blesk sjel, nebylo ničeho pozorovati. V celém tom obvodu nebylo 

 žádného rozdílu mezi vojtéškou bleskem zachvácenou, po celé ploše 

 byla stejně švadlou. Jiný účinek blesku viděl jsem před lety na stromu 

 hruškovém v sadu Čeřovském u Jičína. Tam byly větve i kmen roz- 

 štěpen a kol dokola štěpiny v kruhu v průměru až 8 m stejnoměrně 

 rozházeny. Blesk udeřivší v topol sadu Vokšického sjel blízko pod 

 vrcholem stromu po kmeni dolů, ponechávaje na stromě úzkou jen 

 rýhu. Na modřínu na svahu hory Erlakogel u Ebensee viděl jsem rýhu 

 na kmeni od vrchu dolů bleskem způsobenou, asi 8 — 10 cm širokou 

 a 2 cm hlubokou v koře až do dřeva do běli jdoucí. 



(Pozorování mé na vojtěšce je v odporu s tím, co Daniel Colladon 

 udává, dle něhož na polích, když blesk udeřil, škodné vlivy blesku 

 uprostřed největší a ku periferii nejmenší bývají.) 



Gummosis a mokrá spála celkem na Táborsku vzácnější než 

 suchá spála bývá. Gummosis objevuje se zde tam, kde se stromy Pru- 

 naceae za největšího vzrůstu poraní, nejvíc pak na úpalu slunečním 

 na zdech pnoucí se meruňky. 



Choroby povstávající vykysáním (hniloba kořenů) v mokré půdě, 

 jsou v krajině Táborské velice hojné, zvláště na blízkém Soběslavsku 

 a Chýnovsku při zdejším způsobu pěstování obilí, řepky atd. na ma- 

 lých záhonech jsou téměř každoroční. Zvláště Brassica oleracea, řepka, 

 trpívá tu nemocí tou značně. 



1 na jiných polích, když voda z ledu tající nemá odpadu, se 

 nemoc tato objevuje. Zvlášť v jaře r. 1896, za trvalého vlhka pod- 

 lehly zákysu v polohách vlhčích i záhy vysazené brambory. 



Nemoci, asi z příčin v půdě ležících, původem a příčinou zá- 

 hadných, chci uvésti následující : V roce 1894. za delší dobu trvají- 

 cího sucha objevila se na bramborách (pěstovaných ku zkoušení vzdo- 



1* 



