4 XXXII. Fr. Sitenský: 



rovitosti jich Phytophthoře) v úUábí listů, na několika málo individuí 

 hlísky na nati. Hlízky ty v úžlabí listů na místo pupenů vyvinuty 

 byly. Nať bramborová tak chorobná vyvíjela se z počátku zcela nor- 

 málně. Později ale počaly v úžlabí všech téměř listů jejich vytvářeti 

 se značné pupeny, jež hlízkovitě naduřovaly, jsouce po většině tvaru 

 vejčitého a ledvinitého, v některých případech nahoru zobanitě zúžené, 

 ku konci opět tloustnoucí. Na konci všech pupenů těch hlízkovitě 

 ztlustlých vytvořil se hlouček listů malých, nedosahujících délky větší 

 než 1 — IV2 cm, výminkou 2 cm. Z hlízek některých vynikají vedlejší 

 pupeny kratší, hlízkovitě naduřené. Pod natí v zemi žádných hlíz 

 nebylo. 



^^ ňíM 



^ í^ >M ?:'?:" 



Obr. 1. Naf brambory s úžlabnimi hiízkami. 



Tyto vedlejší větve hlízkovitě vidíme zvláště na obr. 1. na hlí- 

 zách nacházejících se v celém shluku natě na jejím spodu těsné při 

 zemi, nikoli však v zemi. Hlízky tyto při zemi mají již více podobu 

 bramborů, hliz normálních podzemních, avšak bramborů ponejvíce 

 rozvětvených, 1 nebo 2 pobočné hlízy nesoucích. Také zakončení 

 u nich pupenem listnatým není u nich u všech vyvinuto. Hlízky úžlabní 



