32 XXXV. JiDdřicb L. Barvíř: 



po coucích nějakých. Staří, kutajíce po obuu stranách proužku břidli- 

 cového, domnívali se, že mají snad ložisko jedno souvislé, zatím však 

 toliko na diabasu nalezli zlatonosné couky. 



Diabas Krámský jest hornina silně uralitovaná a obsahuje černé 

 rudy železné, leč ne tuze četné, a k těmto druží se místem i něco 

 málo drobiiýcli pyritů. Zbytky zhitonosných coukfi na haldách roz- 

 troušené dosvědčují také, že couky prostupovaly pouze diabasem. Výplň 

 couků byla: křemen, chlority, vápenec, ocelek. i)yrit zlatonosný 

 a zlato ryzí. 



Obě žíly diabasové prostupují břidlicemi Příbramskými konkor- 

 dantně ku směru i liklonu břidlic těch. 



Maje zkušenosti z okrsku Jílovskěho soudil jsem ihned, že výskyt 

 zlata na diabasu tomto není u Krámů osamocen, nýbrž že diabas 

 onen celou délkou svojí jest asi znatelně zlatonosný, kdekoli se objeví 

 rozložen a zároveň prostoupen žilkami křemene. A opět zde se osvěd- 

 čilo, že stanovisko petrograíícko - geologické moje bylo správným : 

 v i)okračování diabasu toho jest pracováno na několika místech, kde 

 totiž hornina vystupuje na povrch. 



Směrem SV diabas pokračuje přímou čarou do vršku, arciť jsa 

 přikryt skoro všecek naplavenou zvětraninou hořeji vystupujících 

 hornin, ale lze jej přece konstatovati dle úlomků tu a tam v ornici 

 se nasky tují cích. Bylo na něm zkoušeno zde jamkami na dvou místech, 

 i lze souditi, že na místech těch někdy něco zlata opravdu na povrchu 

 bylo nalezeno. Ale výsledku příznivého kopáním nebylo docíleno. 



Dle kamení v ornici přimíseného soudím, že naleznou se ve stráni 

 zde ještě jiné žíly diabasové, aspoň dvě, totiž jedna severněji a jedna 

 jižněji od hlavního dvojitého pruhu zlatonosného diabasu Krámského. 



Směrem JZ diabas pokračuje od Krámů v až nad vý- 

 chodní konec vsi Sudovic, t. j. nad stavení „ovčín" řečené. 

 Začali i)ak v pokračování starého díla ko[)ati již na levém břehu 

 potůčku, ale silným nái)lavem snad ani neprokopali se náležitě na 

 diabasovou horninu. Náplav sahá na JZ značné daleko, v něm není 

 pracováno až na sev. vých. svahu Chvoj iié na pi-avo od pěšiny ze 

 Krámů ke Knínu jdoucí ve březo visku, ve přímém pokračování 

 obou pruhů diabasu Krámského jest po zlatě opět kutáno, a tam pi ávě 

 diabas teprve zase vystupuje na povrch. Kutáno jest několika dolíky 

 l)odobnými Krámským a hornina diabasová má zde týž vzhled a ana- 

 logické coukování. Odtud pokračuje do hůry dále malé dílo, ale stálé, 

 a zase jen po diabasu až do druhého březoví. Jest to patrně práce 

 velmi stará, haldy jsou velmi zvětraly a velkou částí skoro na zeminu 



