o výskytu zlata na někt. dňležitějších ualeziskách českjch. 33 



rozpadly. Pokračování díla lze sledovati dále v lese směrem do luny. 

 Nalioře ještě nalezneme v polích statku Sudovickélio na témže diabasu 

 větší důl, který býval nepochybně značně hluboký, tudíž i značuěji 

 zlatonosný. Bylo by snad zajímavé nalézti ve blízkosti dolu toho 

 druhý pruh diabasový, jde-li tu jaký, neboť byla by oprávněna naděje, 

 že by i tento pruh poskytnouti mohl již ode svrchu něco zlata po- 

 dobně jako důl zde již vyhloubený. Také bylo by snad zajímavo 

 zkusiti partie diabasu Krámskému dílu bližší, ale náplavem pokryté. 



Zlatonosné couky v diabasu Krámském jsou dle prací zde vy- 

 konaných omezeny na hořejší, změněné části diabasu. Snad sahají zde 

 nejhlouběji asi do 14 m pod povrch, jak udává Lazar Erker pro 

 doly Krámské. Z toho úkazu, že zlatonosné couky vyskytují se toliko 

 ve zvětralých částech diabasu, a dále z fakta, že couky zlatonosné 

 nesahají z diabasu do sousední břidlice, lze tuším bezpečné souditi, 

 že zlato na coucích pochází vyloužením z diabasu samého, a že dia- 

 basová hornina sama jest zlatonosnou. Z dolování na samotných cou- 

 cích po diabasu Krámském lze sotva pomýšleti na větší užitek, ba 

 bohatší couky zlatonosné jdou v něm sotva jinde do té hloubky, do 

 jaké šly u Krámů tam, kde byly hlavní zlaté doly, neboť u Krámů 

 diabas vyčnívá nejvíce do hůry a tudíž byl podroben většímu působení 

 atmosferilií. Bude však přece zajímavo horninu samu na zlato pro- 

 zkoumati aspoň v několika vzorcích chemicky. 



Zkoumáním petrograficko - geologickým podařilo se mi tudíž 

 osvětliti v podstatě výskyt zlata u Krámů, jehožto poměry byly zá- 

 hadou i odborníkům po několik století Ba ještě Pošepný v díle svém 

 loni vydaném na str. 136. praví, že bylo kutáno u Krámů v rohov- 

 covité břidlici a na str. 137. dodává, že snad Krámské nalezisko dále 

 ani nepokračuje! 



2. Oddíl Chvojenský. 



Město Nový Knín stojí na žule. Žula jest zrna skoro stejno- 

 měrného, barvy šedé, tudíž rázu středočeského, téhož, jaký má žula 

 východně od Jílového poblíže Chotouně se vyskytující. Mimo křemen, 

 živce a biotit obsahuje také něco amfibolu. 



Žula tato na S, na Z a na SV nejde daleko za město N. Knín, 

 prostírá se však na východ odtud až do okolí Slapského, dále pak 

 na jih jde až za Vltavu. 



Tř. mathematicko-přírodovědecká 1896. ^ 



