34 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



Ves Slapy stojí podobuě jako N. Knín na žule. Zula ta hraničí 

 na S a SV s porfyrem Červené hory, přicházejícím sem z okrsku 

 Jílovského a jde trochu dále na SV nežli jest naznačeno na mapě 

 ř. geologického ústavu, neboť ještě dvůr Záhorský stojí na žule. Po- 

 všimnutí hodno jest, že porfyr sahá poblíže Slap do značnější výšky 

 nežli žula, dosahujei na Červené hoře 486 m nadmořské výšky, kdežto 

 žula na kopečku Slapském jde do výše 403 m nad m. Jižně od Slap 

 žula dokonce činí kotlinu a jde jen asi do jedné třetiny nebo do po- 

 lovice strání okolních vyvýšenin, které složeny jsou ze Příbramských 

 břidlic. Jest však žula předce mladší nežli poríýr i nežli Příbramské 

 břidlice, neboť sama porfyr přeřezuje a na břidlicích Příbramských 

 spůsobuje kontaktní změny. Příbramské břidlice na kontcaktu se žulou 

 již v dálce asi půl hm obdrží drobounké černavé skvrny a začínají 

 nabývati malounkých, jen mikroskopem spatřitelných šupinek biotitu. 

 Čím blíže k žule, tím více přibývá černých skvrn ve břidlicích, 

 a skvrny ty dosáhnou přes ^2 ****'^ průměru a oblých obrysů. Na mikro- 

 skopických preparátech objevíme, že hmota mezi skvrnami stane se 

 posléze úplně krystalickou, skládajíc se z hojného biotitu a křemene 

 se přimíseným živcem a drobnými zrnky železných rud a něco šupin- 

 kami světlé slídy. Několik kroků od žuly nalezneme Příbramské břidlice 

 proměněny ve fyllit, biotické rule podobný. Kulovitý fyllit ten má 

 podél hranice granitové asi uprostřed přímky, tažené od Slapů ku 

 vsi Porostlině (krajem lesa na cestě) směr asi SZ — JV, úklon na JZ, po- 

 někud měnlivý a povšimnutí hodno jest, že zde na tomto rozhraní břidlice 

 Příbramské a žuly jak žula tak i proměněná Příbramská břidlice ob- 

 sahuje křemenné žilky se vtroušenou hnědeli, aspoň částečně snad 

 vzniklou z pyritů, i jest tu po nich také trochu kopáno a vykopaný 

 křemen na drobno rozbíjen, kousky křemene toho přehazovány, tudíž 

 i přebírány. Jest velmi pravděpodobno, že v některé žilce křemenné 

 — snad aspoň ve břidlici — nalezeno bylo také někdy něco zlata. 



Silné účinky kontaktní jdou ve břidlici značně výše nežli do- 

 sahuje sousední žula. Z toho následuje, že žula původně také šla 



v 



výše nežli jak spatřujeme nyní. Zula větrá snadněji nežli břidlice 

 Příbramská kontaktem přeměněná a zvětrané partie žuly byly od- 

 plaveny značným dílem. 



Také již v okolí Zampašském poblíže Jílového lze se přesvědčiti, 

 že žula snadněji větrá nežli sousední, jejím účinkem z jinaké horniny 

 vzniklý rulovitý fyllit. Mám preparáty, v nichžto zastižena jest zá- 

 roveň žula i fyllit v ní uzavřený. Fyllit ten nynějším slohem svým 

 jistotně není mladšího ani staršího původu nežli žula, nýbrž vznikl 



