o výskytu zlata na někt. důležitějších iialeziskách českých. 35 



s ní současně. A přece žula má zakalené, značně rozložené živce, 

 kdežto součástky rulovitého fyllitu jsou nápadně čerstvý, živce pak 

 jeho mají vzhled adularovitý. 



Podobně i na jih od N. Knína lze často pozorovati, že žula 

 snadněji větrá nežli sousední křemitý porfyr nebo sousední (křemité) 

 břidlice Příbramské, i bývá na mnohých místech vodou vyhledána 

 a šla původně značně výše nežli nyní. 



Hranice mezi žulou a Příbramskými břidlicemi jde od sev.-záp. 

 cípu Slap ku vsi Novým Dvorům, odtud na jih až trochu za silnici 

 Knínskou, pak odtud na západ ku vsi Sudovicům u N. Knína, nad 

 Sudovice pak zabíhá trochu na sever do stráně a jde ku Podvrš- 

 skému mlýnu. Nad Sudovicemi vystupuje vrch Chvojná asi do výše 

 140 m nad silnici Knínskou. Hranice žuly dostupuje zde u západního 

 konce Sudovic jen asi 15 m nad touže silnicí, odtud pak stoupá, až 

 na východním konci Sudovic připadá něco nad nejvýše položená sta- 

 vení, totiž nad „ovčín." 



Půda Sudovic a površí jižně odtud vynikajících jest již složena 

 ze žuly. 



Vrch Chvojná sestává hlavně ze Příbramských břidlic, kte- 

 réžto v severovýchodní části celé výšiny mají obyčejný ráz jako n. p. 

 na vrchu Nevadě mezi všemi Krámy a Velkými Lečici, ale na straně 

 západní a jižní poblíže žuly máme břidlici dosud neprozkoumanou 

 zvláštního vzhledu, jejížto vrstvy jsou působením žuly té pozměněny na 

 tmavošedou jemnozrnou horninu, úplně krystalickou. Přeměnou vzniklá 

 hornina tato má hojný drobný biotit a vyznačena jest zvláštním rázem, 

 že podobá se na pohled skoro massivní jemnozrné jakoby dioiitické 

 hornině, a jen při bedlivém pozorování objevíme v ní sloh rovnoběžný. 

 V tenkých výbrusech vysvitne sloh analogický slohu holokrystalického 

 kontaktního produktu ze Příbramských břidlic podél žuly u Slap: 

 jest to biotitický fyllit s akcess. světlou slídou. 



Rudonosnost, záležející ve výskytu zlata a zlatonosných 

 kyzů na zvláštních coucích, nesahá na Chvojné nikde podstatně do 

 žuly. nýbrž jest omezena na břidličnaté jádro vrchu toho. 



Chvoj enský vrch má hřbet prodloužený směrem asi východo- 

 západním a jeví několik zářezy od sebe oddělených úbočí. Na sever- 

 ním úbočí jest Knínský obecní les, západní úbočí nad Podvršským 

 mlýnem slově Malá Mikule, jihozápadní úbočí nad Sudovicemi slově 

 Velká Mikule. 



Na SV straně Chvojné máme, jak již bylo poznamenáno, pruli 

 jam po diabasu v pokračování díla Krámského. 



3* 



