36 XXXV. Jiiidřicli L. Barvíř: 



Na severní stráni Chvojné máme jiný pruh jam a hald, začí- 

 nající ne na samém vrcholku, nýbrž trochu doleji a táhne se směrem 

 SSV — JJZ, posléze pak zahýbá se trochu a končí blízko před potokem 

 proti vsi Velkým Lečicům. Dolíky této řady jdou po 2, 3 až 

 i po 4 vedle sebe a jsou kopány částečně ve břidlicích slohu 

 aspoň poněkud krystalického, nemalým počtem pak sledují také část 

 diabasového pruhu a jsou na diabasu značně větší nežli na břid- 

 licích samých. Také dioritovou horninu Bohulibskému zlatonosnému 

 dioritu velmi podobnou nalezl jsem na některých haldách. Všude bylo 

 kopáno po krátkých žilkách křemenných. Celkový úsudek, který činím 

 ze zvětralého materiálu hald zdejších jest, že zlato couků těch po 

 cházelo jen vyloužením z hornin, ve kterých couky ty se vyskytují. 

 Bylyť couky jen skoro povrchní vytvořeninou, nešly hluboko, a dle 

 hojného počtu dolíků na nich kopaných soudě, byly jen drobnější, 

 za to pak spíše četnější. 



Vrstvy břidlic samých můžeme si prohlédnouti na SZ kraji 

 Chvojné u potoka mezi mlýny Podvršským a Dolním. Jsou tu strmé 

 skály, jevící jen malé známky drobných couků, ač jsou ostatek přece 

 rozpukány. Jest pak zde jenom jednou delší štolou pracováno a sice 

 na couku asi 130 kroků dlouhém při první strži východně od Pod- 

 vršského mlýna ve třetině stráně. Štola ta má 1 m zšíří a výšku 

 přes výšku muže. Jest tesána směrem skoro Z — V po výplni puk- 

 liny ode shora jdoucí, z jejíhož obsahu zbývají sledy vápence, 

 chloritův a stopy limonitu. Hlouběji puklina nesahá, ani dále 

 a štola byla proto zakončena, že puklina a výplň její přestala. Jest 

 tudíž malé dílo toto velmi poučno pro posouzení velké části díla 

 Chvojenského, neboť puklina, po jejíž obsahu bylo pracováno, jest 

 příkladem puklin rudonosných povrchního vzniku, a sice puklin zlato- 

 nosných, nebyť by staří sotva byli celou výplň pukliny ze štoly vy- 

 brali, kdyby zde byli zlata nenalezli. 



Mimo štolu právě řečenou nalezneme dále jdouce ku Dolejšímu 

 mlýnu ješté tři krátké začátky štol po rezonosných puklinách, ale ty 

 asi nevydaly žádného užitku. 



Chudost na couky na SZ kraji Chvojné jest hodná povšimnutí, 

 neboť ve stráních z téže břidlice složených nad Sudovicemi vyskytly se 

 couky hluboko jdoucí a snad i poněkud bohaté. V čem záleží rozdíl 

 obou strání vzhledem k otázkám tohoto bádání ? V tom, že u Sudovic 

 máme kontakt s vyvřelou horninou (žulou), vedle nížto mohly se ode 

 dávna, snad již před výronem žulového magmatu, jistotně pak při 

 tuhnutí téhož magmatu tvořiti četné pukliny, částečně i hluboké puk- 



