o výskytu zlata na někt. důležitějších naleziskách českých. 37 



liny ta v těchto mohly roztoky zlatonosné býti zadržovány, kdežto ua 

 SZ kraji Chvojné bez kontaktu máme méně puklin a mimo to ční tam 

 strmé skály obnažené, na nichžto zvětrané součástky byly přívalem 

 odplavovány pr}-č. Za to již na povlovnějším severním svahu Chvojné, 

 jak již řečeno bylo, vyskytují resp. vyskytovaly se spíše zlatonosné 

 couky, ba již i v zářezu stráně, jdoucím proti Dolejšímu mlýnu, na- 

 lezneme zřetelné zbytky rýžování. 



Jižní polovice Chvojné jest vroubena žulou, jak již také 

 hořeji bylo řečeno, a v sousedství žuly té jsou břidlice vedlejší 

 do určité vzdálenosti překrystalovány, tvoříce tak zvláštní kon- 

 taktní pásmo. V tomto kontaktním pásmu poblíže žuly jsou \7ku- 

 táuy četné, místem i značně hluboké doly, největší to dílo, jaké 

 lze nalézti v okolí Knínském. 



Se stanoviska petrograficko-geologického činí výskyt zlatonosných 

 couků v kontaktním pásmu břidlic podél žuly analogon výskytu zlato- 

 nosných couků ve stráních površí „Halířů" u Jílového, jenže máme 

 tu ua Chvojné nepochybné ne jeden couk, nýbrž skupinu několika 

 couků zlatonosných. 



Doly jižního svahu Chvojné činí radu, počínající při malé strži 

 u Podvršského mlýna a jdou vzhůru ku Velké Mikuli směrem cel- 

 kem asi JV, načež činí na jižním svahu Mikule konkávní oblouk 

 nad západním krajem vsi Sudovic : jdou totiž nejprve směrem 

 dolů k Sudovicům, pak odtud obloukem do hůry pod vrchol Chvojné. 

 Na mapě Pošepného tento konkávní oblouk na jižním svahu Mikule 

 není naznačen. 



U Podvršského mlýna nalezneme v kontaktním pásmu břidlice 

 štolu, která, pokud lze ještě nyní zjistiti, podchází několik dolů nebo 

 dolíků z kraje a jest aspoň z počátku kutána po vápencové žíle, pro- 

 mísené křemenem, pak akcess. chloritem a pyritem. Nelze v ní daleko 

 Jiti, jestiť pak zasypána, ale možná, že jde značně dále k Sudovicům. 

 Majitel Podvršského mlýna pan Karel Aixner vypravoval mi, že slý- 

 chával jakožto starou pověst, že psi z Podvršského mlýna běhávali 

 touto štolou do Sudovic. Jádrem pověsti oné bylo by, že štola tato 

 byla bud někdy až k Sudovicům prokopána, neb aspoii že bylo takové 

 její prokopání projektováno. 



Hranice žuly jde přede mlýnem Podvršským trochu nad polní 

 cestou, vinoucí se odtud kolem hřbitova N. Knínského k Sudovicům, 

 a sice jde v úbočí stráně ponejvíce lesem, jsouc často zakryta spa- 

 danými s hůry drobty břidlice. Doly ve břidlici kopané nejdou podél 

 samé žuly, nýbrž ponejvíce několik metrů nad žulou ve příkrých 



