Ig XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



původních rud. Rudy v porfyru původní jsou podobně jako v zeleno- 

 kamech blízkých hlavně titanický magnetit a ilmenit, tu a tam něco 

 velmi drobného kyzu. Příčinou genetické příbuznosti resp. sou- 

 vislosti porfyrův a zelenokamů jim blízkých lze, jak myslím sou- 

 diti totéž o původu zlata a zlatonosných pyritů na 

 coucích v porfyrech, co souditi se dá o původu těchže látek 

 na coucích vzelenokamech oněm blízkých,*) jenže již a priori 

 pro chudost porfyrů na původní rudy, resp. na těžké kovy, lze tuším 

 v porfyrech očekávati i chudost couků na zlato a spíše boha- 

 tost křemenem. 



Dle toho, co zde vyloženo, mám za to, že dolování na zlato 

 v porfyrech sotva by mělo stálý delší dobu trvající příznivý výsledek, 

 že tudíž sotva mohl by se větší podnik takový vypláceti. 



C) Výchoz Tobolské horniny u Sázavy mnou objevený. 



Jest velmi přeměněná stará hornina diabasová, 

 obsahujeť mimo hojný chlorit také něco uralitu^ a část chloritu sama 

 již snad vznikla také z uralitu. Hlavní proměna záleží v tom, že 

 mnoho nerostné látky a sice chloritové (resp. augitové rozložené) bylo 

 vylouženo a nahrazeno křemenem. Plagioklasových lišten zbývá dosud 

 hojně, třebas i pohromadě. Hornina zůstala na svém místě 

 a nebyla snad rozdrobena mechanicky. Stopy po bývalých, nyní roz- 

 ložených rudách železných, a sice hlavně po titanickém magnetitu a 

 po ilmenitu zachovaly se jakožto hromádky zrnéček rutilových. Kyz 

 jest nepochybně původu druhotného, máť vzhled čerstvý a jest úplně 

 neporušen. 



Z vyloužení původních rudnatých součástek horniny následuje, 

 že i zlato na coucích v hornině té se vyskytující pochází pravdě- 

 podobně z horniny samé vyloužením. Z povahy a veliké přeměny staré 

 této horniny následují nové a hlavní důvody pro platnost závěrků, 

 které činil jsem o kutání po vrstvách těchto. Zároveíi však nabádá 



*) Ostatně i jiné diabasy středočeské jsou zlatonosný. O některých bude 

 řeč v následujících odstavcích, o jiných dosud konal jsem jen malá studia. Zejména 

 také tuším dle výskytu rýžovisk a kutaných jam, že snad i pásmo diabasové, 

 jdoucí z okolí Berouna a Tetína směrem VSV ku Zlíchovu, pak druhé pásmo, 

 jdoucí podobným směrem jižné od Karlova Týna, sev. nad Dobřichovici a Rado- 

 tfnem k Chuchli jest nebo bylo aspoň místy zlatonosuo, ale bude potřebí o tom 

 ještě dalšího bádání. 



