24 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



východní Části Jílovského pruhu poblíže Žampachu shledáváme. Makro- 

 skopického kyzu nemají. Směr jejich jest skoro VSV— ZJZ, a za Plav- 

 cem asi SV — JZ. 



SZ od Větrova poblíže dvorce Lipína vyskytují se stopy kře- 

 mencovité horniny drobného zrna s akcessorickou světlou slídou 

 a s něco velmi jenmých černých rud železných. Také tato hornina 

 mohla by ještě čítána býti poněkud do příbuzenství hornin Jílovských. 

 Obsahuje porůznu drobné druhotné žilky křemene, snad i malounko 

 zlatonosné, jestiť na nich kopáno několik arci nehlubokých jamek. 



h) Od Březnice na východ nalezneme podél žuly pruh pravé 

 ruly, uejčastěji živcem boliaté, slídou pak chudší. U vsi Boru vých. 

 má rula směr asi VSV — ZJZ, úklon na JJV, až skoro směr V — Z 

 s liklonem téměř na J. Podél potoku VlČavy u Boru nalezneme místem 

 břidličnaté hoi-niny šedé nebo zelenavě šedé se přiraísenýni chloritem 

 neb amfibolem, upomíuající poněkud na některé horniny okolí Zam- 

 pašského. 



V údolí Vlčavy jest mezi Borem a Dobrou Vodou také rýžo- 

 váno, hořeji blíže Boru dosti zuačně, od Dobré Vody pak dále ryžo- 

 visko přestane. Ryžovnické kopečky obsahují velmi rozmanité oblázky 

 a valounky, totiž ohlazené kousky fyllitických hornin a ruly z nej- 

 bližšího okolí, bělavých křemenců kyzů prostých, bělavých pískovců 

 jakoby Příbraniskýcli, slepencovitého pískovce s černošedým buližní- 

 kem, tmavošedých buližníkovitých břidlic, křemene ze žil a písek ze žuly. 

 Nános pochází dle tohoto obsahu hlavním dílem z okolí Rožmitálského, 

 částečně ze zlatonosné krajiny od Nesvačil a Namnic, odkudž i zlato- 

 nosnost může býti odvozována, nepochybně tudíž aspoň část zlata 

 byla teprve vybavena cestou z horniny je uzavírající. 



c) Co mezi Miroticemi a Blatnou označeno jest na mapách geo- 

 logických jakožto fyllit, jest skoro samý křemenec červenavý, tudíž 

 železitý, ale bez kyzů. Někde má akcessorické zřetelné živce a zele- 

 navé lupénky chloritové. 



U Lhoty Smetanovy vyskytuje se žula rázu středočeského, téhož, 

 jaký spatřujeme v okolí Jílovském a Knínském, ač i místem zastih- 

 neme granit se živci velikostí poněkud více vynikajícími. U potoka 

 Skalice není v žule ryží, leda snad zbytek pokusů nějakých na louce 

 opodál vody u Pode-Lhoty čili „u Těsku." Od Mirotic na západ podél 

 potoka Lomnice jdeme údolím granitovým hlínou pokrytým, brzo pak 

 zastihneme narůžovělé křemence, železité, ale bez makroskop. kyzů. 

 Na jednom místě blízko Mirce (vých.) seznal jsem vedle potoka 

 Uslavy v tomto křemenci směr VSV— ZJZ až SV— JZ, úklon na SSZ 



