o výskytu zlata na někt. důležitějších naleziskách českých. 25 



až JZ*) mimo dvojí zbridličiiaténí transversální. Ve granitu a ve 

 křemenci až skoro do Mirče není u potoka Lomnice žádného ryžoviska. 

 Teprve před Mirčem výcli. začínají malé, ale zřetelné zbytky ryžování 

 podél Uslavy. Tu poblíže nalezneme v polích nad potokem kousky 

 hornin, upomínajících dílem na proužkované horniny blíže Žampachu, 

 dílem na zlatonosné horniny ze Chvojné u Knína, pak kousky zvě- 

 tralého diabasu a kousky ininetovité horniny. Než nenalezl jsem nikde 

 vyčnívati horniny ty. 



Za Mirčem lze zřiti při Uslavé dvě zřetelná ryžoviska a před 

 mlýnem Václavovským třetí ryžovisko nápadně rozsáhlé, i o 

 značně vysokých kopečkách. Kopečky složeny jsou ze drobtů 

 červenavého křemence, Příbramských tmavých břidlic, tmavého 

 buližníku, slepence s kousky buližníku a kousků žilnatého křemene, 

 hlavně tudíž horniu, jaké vyskytují se na př. v okolí Nesvačil. Ačkoli 

 jsem se přičinil nalézti místo, odkud náplav ten vlastně pochází, ne- 

 podařilo mi se to při mé návštěvě krajiny té. Kolkolem spatřil jsem 

 jen samý červenavý křemenec. Bude však záhodno místo to i s okolím 

 studovati dále. 



Severně, SZ, západně a JZ od zlatonosného okrsku Jílovského 

 za porfyrem Radlicko - Modnickým následují zvláštní šedé břidlice, 

 jemně, ale zřetolné vrstvené, původu sedimentárního, jaké postupují 

 daleko za Břežany, až za ves Libuš na cestě ku Praze. Nacházíme 

 je také v okolí Příbramském a rovněž ve východních Cechách n. p. 

 v Chrtnickém údolí blíže Choltic. V loňských pojednáních svých čítal 

 jsem břidlice ty do kambria, nejsa dostatečné přesvědčen, že by bylo 

 je od kambria oddělovati. Zde pak nazývám je k uvarování nedoroz- 

 umění dle LiPOLDA prostě břidlicemi Příbramskými. 



Od Choltic zmínil jsem se o nich ve Věstníku král. české s;)(d. 

 nauk z r. 1893, číslo XXXVIII. ve čhinku nadepsaném „Diabas od 

 Choltic a od Heřmanova Městce. Tam obsahují vrstvy hruběji zrnité, 

 jaké nazývány byly u nás drobou, a poněvadž povahou součástek 

 shodují se s nimi, nazval jsem je břidlicemi drobovými. Ve smyslu 

 ZiiíKEi.ovĚ jest však droba ta spíše pískovcem, neníť zřetelně póly- 

 genního původu, a břidlice samy sluší nazývati břidlicemi hlini- 

 tými (jílovitými). Dodávám, že i světlé křeuiité slepence s lyditem 



*) Ve městě Strakonicích i pohlíže Strakonic asi na S v lomu pod Šibe- 

 ničním vrchem vedle silnice do Kadomyšle vedoucí nalezneme rulu dvojslídnou 

 vrstev velmi zvlněných, mající směr asi SV— JZ, úklon shledal jsem asi na SZ. 



