o výskytu zlata na někt. důležitějších naleziskách českých. 27 



neboť jsem nalezl dva, jejichžto dno se letos propadává. Jsou pravdě- 

 podobně velmi starého původu. 



Výskyt zlata na miste tom není však pro břidlice Příbramské 

 náležitě charakteristickým, neboť by se mohlo mysliti, že hlavní množ- 

 ství zlata pochází snad ze křem. porfyru sousedního. 



Dodávám, že zlato na coucích v „Halířích" u Jílového ve fylUtu, 

 záhybem žuly obklopeném pochází, jak myslím, nejspíše také z fyllitu 

 samého vyloužením. Zula sousední není totiž zlatonosnou, aspoň ne- 

 jsou mi známy žádné ani staré zlatonosné žilky z ní. 



Ad 2. Východně u Pikovic v první tei ase stráně vrchu Medníku 

 nalezneme rozsáhlou kopaninu po křemenných žilách, vyskytujících 

 se v povrchních puklinách Příbramských břidlic, konkordantně se 

 břidličnatostí vklínéné. Rozsáhlost kopaniny svědčí snad již sama 

 s dostatek, že žíly ty byly zlatonosný. Mimo to jsou zde u samých 

 Pikovic sledy po slabé žíle zelenokamu, přicházejícího sem směrem 

 asi od Štéchovic, na které bylo také trochu kopáno. Druhým zna- 

 mením zlatonosnosti jest snad i staré ryžovisko, jehožto zbytky lze 

 viděti dole pod strání opodál řeky. Zlato toho ryžoviska pocházelo 

 tuším aspoň částečné z této stráně. 



O kopanině této mohli bychom spíše již mysliti, že hmota po- 

 vrchně se vyskytujících žil jakož i zlato jejich pocházelo ze břidlic 

 Příbramských samých vyloužením, že tudíž břidlice Příbramské i samy 

 jsou zlatonosný. 



Ad 3. Nad pravým břehem Vltavským vysoko na stráni proti 

 vsi Davli nalezneme rozsáhlou kopaninu po zlatě. Hlavní hmotou 

 kopečků jest zde drť břidlic Příbramských a něco oblázků, zbytků to 

 starého náplavu. Bylo kopáno patrně i do břidličnatého spodku samého, 

 ač nehluboko, po četných drobných žilkách křemene, mimo to i po 

 žíle diabasové téhož rázu, jaký má diabas proti sv. Kiliánu vystupující. 

 Že žilky křemenné ve břidlicích Příbramských byly zlatonosný, o tom 

 může býti sotva pochyby, poněvndž tak rozsáhlou kopaninu byli by 

 asi nadarmo nedělali. Mimo to vyskytovalo se ještě do paměti starých 

 lidí zlato v drti těchže břidlic v potůčku Sázavském, kdež bylo ještě 

 v tomto století ryžováno. 



Také zde máme jen povrchní výskyt zlata, totiž v rozvětranýcii 

 partiích břidlic Příbramských. Z toho důvodu opětně lze pomýšleti 

 na to, že zlato oněch partií pocházeti může nejspíše ze břidlic samých 

 vyloužením. 



Ad 4. Na ostrožně mezi Vltavou a Sázavou máme jaksi pokra- 

 čování kopaniny předešlé po nehlubokých žilkách křemenných, ve 



