28 XXXV. Jindřich L. Barvíř: 



břidlicích Příbramskýcli druhotně vytvořených. Také jsou zde dvě 

 příčné řady poněkud hlubších dolíků po podobných žilách. Ba i na 

 diabasové žíle, konkordantně břidlicemi procházející, jest kopáno po 

 drobných křemenných žilkách. Nahoře ve stráni nad Sázavou jsou po 

 takových žilkách i krátké stolky kopány, u stolky v diabasu tesané 

 nalézti lze drobné roztlučený křemen ze žilek těch, v němž patrně 

 zlato bylo alespoň hledáno. 



Poněvadž výskyt zlata byl i na oatrožné této omezen jenom na 

 svrchní, přeměněné partie hornin, lze opět souditi, že zlato pochází 

 nejspíše z hornin těchto samých a sice vyloužením. 



Ad ř>. Velký Šlemín a Malý Šlemín říkají dvěma roklím, ode 

 vsi Hradiska na západ jdoucím k osadě Šlemínu u Vltavy. Jméno 

 Šlemín samo není českým zvukem, nýbrž pochází nepochybně z ně- 

 meckého schlámmen z:: plaviti, a značí, že na těchto místech bylo 

 plaveno čili rýžováno zlato z rozmělněné země. Okolí celé složeno 

 jest ze Příbramských břidlic, kterými prostupují tu a tam i hlubší 

 křemenné žíly a v těch někde vyskytne se něco arsenopyritu. Ze také 

 zlato vyskytovalo se na žilách těch, nemůže býti pochyby. V dolejších 

 partiích žil takových nelze ho okem spatřiti, i zdá se, že vyskytovalo 

 se hlavně v partiích hořejších, nyní již rozdrol^ených. O původu jeho 

 nelze prozatím nic určitého říci, ač by se i zde sotva mohlo mnoho 

 namítati, kdyby kdo zlato ono chtěl považovati za vylouženinu ze 

 břidlic samých. 



Žíly křemenné se vtroušeným pyritem a arsenopyritem vyskytují 

 se i v dalším okolí, n. p. u Brunšova.*) Pozoruhodno jest, že arseno- 

 pyrit bývá nezřídka usazen hlavně u kraje žil těchto poblíže hor- 

 niny samé. 



V oboru břidlic Příbramských máme také ves Zlatníky zva- 

 nou, vých. ode vsi Břežan. Než nevyskytují se tu žádné stopy po 

 nějakém dolování, leda snad mezi Břežany a Zlatníky poblíže ryb- 

 níku a odtud za rybníkem dle směru břidlic, t. j. směrem ku vsi 

 Hodkovicím mohly býti činěny někdy nějaké i)okusy. Na posledním 



*) Bruiišov slovo skii|iina stavení proti Štéchovicftm na pravém břehu "Vltavy. 

 Podobně slově Briinšov skupina stavení u Dobřidiovic. Poblíže obojích míst rý- 

 žovalo so i;a zlato, ba u Dobřichovic snad i někde na povrchu /lato dobývali, 

 neboť Balbinovi ukazovali staří zaházeué dolíky nebo příkopy (fossas), ve kte- 

 rých prý bylo kopáno po zlaté (Balbin. Miscell. lib. I. p. 51.). Není nemožno, že 

 i ve slově Brunšov tají se název německý Brunseiť = Bruní;pifeu, ryže Bruuova, 

 kteréžto jméno za času Balbinova bylo hojné v Krkonoších, podobné jako jméno 

 „Hermannsseif" (Balbin, Mise. I. p. í8.) , 



