o výskytu zlata ua uěkt. diiležitějšícli ualeziskách českých. 29 



miste lámou nyní kámen na štěrk, ale jsou tu také po kraji staré 

 hlubší jamky, občas se propadávající. Na nějaké dolování po zlaté 

 nelze však již pomýšleti. 



V území técliže břidlic vyskytuje se jižně před Vraným na 

 pravém břehu Vltavy rozsáhlé ryžo visko po zlatě. Vyčnívá tu 

 stráň, posetá několika sty kopečků ve dvou širokých řadácli, jakoby 

 ve dvou patrech nad sebou. Hořejší řada jest delší nežli řada dolejší. 

 V hořejší řadě dosud lze rozeznati kopané dolíky a příslušné k nim 

 haldičky: bylo kopáno zde na místě. Podobně i v dolejší řadě bylo 

 kopáno velkou částí na místě samém, ale nějaký počet kopečků může 

 tu pocházeti také ze řeky navážkou. Většinou haldičky obsahují písek 

 říční a valounky řekou nanesené: ze žuly, kryst. břidlic, některých 

 břidlic rázu Jílovského, železitých slepencův, křemencův a j. 

 Zlato vyskytovalo se tudíž aspoň hlavně v nánosu Vltavy, snad právě 

 v nánosu hornin Jílovského rázu. Někde však hromádky obsahují 

 hlavně úlondxy rozvětraných nebo čerstvějších břidlic Příbramských, 

 ze spodku stráně vykoi)aných. Ve všech haldách nápadno jest množ- 

 ství drobnějšího i většího křemene, valnou částí to zbytky žil a žilek 

 křemenných. Větší kousky křinnene nalezneme nezřídka schválně roz- 

 bíjené. V potůčku ku Vranému od V tekoucím zdají se ještě zbývati 

 nějaké stopy po bývalé ryžovnické nádržce. 



Doslov. 



Zlatonosné okolí Jílovské složeno jest z velmi rozmanitých hor- 

 nin, ponejvíce fyllitum a křemencům podobných, kterými prostupují 

 horniny zřetelně eruptivního původu, jako diorit, diabas, křem. porfyr. 

 Ale i některé z hornin břidličnatých jeví se býti zkoumáním petro- 

 graíickým přeměněnými starými horninami erui)tivnind, hlavně horniny, 

 obsahující zlatonosné couky u Jílového; také křemencům podobná 

 hornina, obsahující zlatonosné couky Šlojířské, jest přeměněnou starou 

 horninou eruptivnou. 



Všecky eruptivní horniny Jílovského okrsku jsou starší m^žli 

 žula na východ odtud se prostírající, ale ani samy nepocházejí z jedné 

 doby. Vzniklo zde tudíž různou dobou několik puklin zemských, 

 hlavně směrem SSV- JJZ, až posléze utvořila se podél podobné puk- 

 liny velká prostora, kterou vyvřela žula. 



Vystoupení hlavního dílu žuly středočeské jest poměrně pozdní 



